Sökning: id:"swepub:oai:slubar.slu.se:122050" >
Mellangrödor i växt...
Mellangrödor i växtföljden - för kolinlagring och effektivt kväveutnyttjande
-
- Aronsson, Helena (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Institutionen för mark och miljö,Department of Soil and Environment
-
- Ernfors, Maria (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Biosystem och teknologi,Department of Biosystems and Technology
-
- Kätterer, Thomas (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Institutionen för ekologi,Department of Ecology
-
visa fler...
-
- Bolinder, Martin (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Institutionen för ekologi,Department of Ecology
-
- Svensson, Sven-Erik (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Biosystem och teknologi,Department of Biosystems and Technology
-
- Hansson, David (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Biosystem och teknologi,Department of Biosystems and Technology
-
- Prade, Thomas (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Biosystem och teknologi,Department of Biosystems and Technology
-
- Bergkvist, Göran (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Institutionen för växtproduktionsekologi,Department of Crop Production Ecology
-
visa färre...
-
(creator_code:org_t)
-
- 2023
- Svenska.
-
Serie: Ekohydrologi, 0347-9307
- Relaterad länk:
-
https://pub.epsilon.... (primary) (Raw object) (free)
-
visa fler...
-
https://res.slu.se/i...
-
visa färre...
Abstract
Ämnesord
Stäng
- Rapporten beskriver mellangrödors funktion för kolinlagring i jordbruksmark i relation till andra funktioner och miljörisker. Den består av en kunskapsgenomgång, en inventering av data från fältförsök samt en sammanfattning av odlares erfarenheter vid en workshop. Vår definition av mellangröda är: En gröda som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor, och där syftet med att odla mellangrödan kan variera.Mellangrödan ger kolinlagring, särskilt rötternaKolinlagringen av en mellangröda har uppskattats till ca 320 kg kol i medeltal per ha och år, men variationen är stor. Vi sammanställde resultat från fältförsök med mellangrödor under 30 år. För insådda gräsfånggrödor skiljer sig biomassaproduktionen i medeltal inte så mycket åt mellan olika regioner, medan variationen är större för eftersådda mellangrödor. Det saknas kunskap för att kunna ge konkreta råd om hur artval och jordbearbetningsstrategier m.m. för mellangröda kan användas för att optimera stabiliseringsprocesserna för kol i marken. Mellangrödans rötter bidrar med ca 2,5 gånger större inlagring än den ovanjordiska grönmassan. Mätningar vi funnit visar en stor variation i viktförhållandet mellan skott och rot, som beror på arters variation, men också på osäkerheter i provtagning och metoder.Utmaningar för odlarnaBåde försök och odlares erfarenheter vittnar om utmaningar med sådd av mellangrödor efter skörd, särskilt på jordar med hög lerhalt. Det handlar om att hinna så direkt efter huvudgrödans skörd för att lyckas med etableringen och för att utnyttja hösten för tillväxt. Att ge sådd av mellangrödan lika hög prioritet som en huvudgröda var ett råd som erfarna odlare poängterade vid en workshop. Det finns olika tankesätt och strategier kring val av arter, beroende på syftet med mellangrödan. Genom artblandningar kan man också kombinera funktioner. Det finns inga tydliga råd för arter som särskilt främjar kolinlagring utan det viktigaste är stor tillväxt, hög kol-kväve-kvot (C/N-kvot), stor rotbiomassa samt baljväxtinslag. Hushållning med kvävet En nordisk sammanställning visade att mellangrödor i medeltal minskade kväveläckaget med drygt 40 %. Tidpunkt för nedbrukning eller kemisk avdödning är metoder för att styra återmineraliseringen och kväveverkan i nästa gröda. För frostkänsliga mellangrödor med låg C/N-kvot finns en risk att kvävet frigörs så snabbt att det hinner utlakas innan våren. Under sådana förhållanden ökar också risken för lustgasemissioner. Mer kunskap behövs om hur kväveomsättning påverkas och hur lustgasemissioner kan minimeras, för att kunna anpassa mellangrödesystemen efter olika odlingskrav och klimatets förändring.
Ämnesord
- LANTBRUKSVETENSKAPER -- Lantbruksvetenskap, skogsbruk och fiske -- Jordbruksvetenskap (hsv//swe)
- AGRICULTURAL SCIENCES -- Agriculture, Forestry and Fisheries -- Agricultural Science (hsv//eng)
Publikations- och innehållstyp
- vet (ämneskategori)
- rap (ämneskategori)