1. |
|
|
2. |
|
|
3. |
- Gawell, Malin, 1964-
(författare)
-
Socialt entreprenörskap för kvinnors rättigheter
- 2017
-
Ingår i: YMER. - Stockholm : Svenska sällskapet för antropologi och geografi (SSAG). - 0044-0477. - 9789198215021 ; 136:2016, s. 129-144
-
Tidskriftsartikel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
4. |
- Rytkönen, Paulina, 1961-
(författare)
-
Genus, företagande och politik
- 2017
-
Ingår i: YMER. - Stockholm : Svenska Sällskapet för Antropologi och Geografi (SSAG). - 0044-0477. - 9789198215021 ; 136:2016, s. 7-32
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- I detta kapitel presenteras en genomgång av några av de viktigaste bidragen inom fältet genus och företagande i Sverige. Genusperspektivet utgör en av samhällets viktigaste organiseringsprinciper, medan företagandet ses som viktigt för att främja tillväxt, skapa arbetstillfällen, mm. Att studera genus och företagande i kombination är därför viktigt för att förstå de krafter som formar vår historia, vår samtid och vår framtid. Detta forskningsfält fokuserar på studien av företagaren, entreprenören, företaget, företagandet, företagsrelevanta organisationer, branscher, samt affärssystem och hur dessa påverkas av genusfrågor och genuskontrakt. Det handlar om formella och informella institutionella arrangemang som påverkar, belyser och förklarar skillnader i förutsättningar för kvinnors och mäns företagande, samt de socioekonomiska konsekvenserna av densamma. Att använda ett genusperspektiv är viktigt eftersom det är en av samhällets viktigaste organiseringsprinciper. Genusordningen sätter ett avtryck på både offentlig och privat verksamhet, på arbetsdelning i och utanför hemmet, på utbildning, på resursfördelning, mm. Genusfrågor är inbäddade i en mängd olika institutionella och kontextuella förhållanden och påverkas exempelvis även av en klassdimension och exempelvis av etnicitet. Därför är intersektionalitet både ett vanligt och viktigt angreppssätt inom genusstudier i allmänhet och inom studier av genus och företagande i synnerhet. Idag omfattar därför forskningen även studier om kvinnliga och manliga invandrares företagande och villkoren för desamma men även hur avregleringen av den offentliga sektorn har slussat låginkomsttagare och då främst kvinnor inom vård och omsorg till lågvinstföretagande. Kapitlet lyfter också den kritik som rests under senare år och som handlar om att fältet nu har mognat och att det därför finns ett behov av att gå vidare mot en mer kritisk och problematiserande forskning. Detta skulle kunna uppnås genom att förbättra och öka kontextualiseringen inom forskningen, genom att problematisera statens stöd gentemot kvinnors företagande, att analysera den offentliga sektorns omstrukturering, samt att i praktiken främja entreprenörskap och företaganism genom utbildning.
|
|
5. |
- Rytkönen, Paulina, 1961-
(författare)
-
”Jag är en fäbodjänta” : Arbetsdelning, institutioner företagande och identiteter inom gårdsnära mejerihantering igår och idag
- 2017
-
Ingår i: YMER. - Stockholm : Svenska Sällskapet för Antropologi och Geografi (SSAG). - 0044-0477. - 9789198215021 ; 136:2016, s. 79-108
-
Tidskriftsartikel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- I kapitlet studeras utvecklingen av mejerisektorn ur ett genusperspektiv från tidigt 1900-tal till idag. Under den första delen av århundradet moderniseras jordbruket samtidigt som bearbetningen av mjölken flyttar ut från gården och in i den framväxande livsmedelsindustrin. Under denna process kom mejerihanteringen som tidigare varit ett kvinnligt yrke att bli ett manligt sådant, samtidigt har den gårdsnära mejerihanteringen levt en tynande tillvaro. Den andra perioden analyserar den gårdsnära mejerihanteringens återkomst, en bransch där majoriteten av företagarna är kvinnor. Resultatet visar att förekomsten av förebilder har bidragit till att skapa intresse bland kvinnor till att starta gårdsmejeri, men att den viktigaste spänningen mellan sektorn och annan livsmedelsverksamhet i huvudsak handlar om kampen mellan modernismens livsmedelssystem och dess strukturer, normer och regler, med det framväxande postindustriella systemet där småskalig livsmedelsförädling är både nödvändig och vanligt förekommande. Gårdsmejeristerna kallas för ”syltkokare” av det gamla etablissemanget, men trots motståndet lyckas de skapa sig ett manöverutrymme genom en gradvis förändring av den rådande institutionella ordningen.
|
|
6. |
- Akerman, H. Jonas, et al.
(författare)
-
En "ny fjäril"
- 2023
-
Ingår i: Det nya Svalbard. - 0044-0477. ; , s. 98-113
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
7. |
|
|
8. |
|
|
9. |
- Akerman, H. Jonas, et al.
(författare)
-
Svalbards nya klimat
- 2023
-
Ingår i: Det nya Svalbard. - 0044-0477. ; 143, s. 54-77
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
10. |
|
|