1. |
- Byrman, Gunilla, 1953-, et al.
(författare)
-
In evidence : Linguistic transformations of events in police interview reports
- 2018
-
Ingår i: Nordic Journal of Linguistics. - Cambridge : Cambridge University Press. - 0332-5865 .- 1502-4717. ; 41:2, s. 155-181
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- The aim is to examine how investigators in the police reproduce the interviewees’ utterances in narratives, direct and indirect reported speech, and by framing the words in reports with or without quotation marks. The focus is on the police’s professional writing and techniques of reproducing interviewees’ words in written texts. Questions are: What techniques do the police use in the written interview reports? How do the techniques convey evidentiality? A corpus on domestic violence is used with a theoretical foundation in critical discourse analysis, polyvocality and evidentiality. A new analytical framework for polyvocal texts is developed in terms of utterance, source and framer to pin down the evidentiality. The result shows that it is difficult to determine whether words placed within the quotation marks are verbatim or not. Another result shows that investigators are not consistent in documenting utterances from different sources, and they do not show whether the utterances are embedded or not and to what degree they are embedded. This makes it sometimes difficult to uncover the structure of the original events and to perceive who the source of the utterances is, which means that evidentiality is not always clear.
|
|
2. |
|
|
3. |
|
|
4. |
|
|
5. |
|
|
6. |
- Bergh Nestlog, Ewa
(författare)
-
Var är meningen? : Elevtexter och undervisningspraktiker
- 2012
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- This is about how pupils in years 4 to 6 of compulsory school and their teachers make meaning in teaching activities and texts. The aim of the study is to investigate the teaching and learning of writing and the pupils’ discursive texts. Another aim is to use linguistic theories and develop methods and analytical concepts for studying teaching practices.Sources for the material are the teaching practices in two classes, the teachers and the pupils. The field studies lasted for two years, consisting of observations and interviews. Twelve pupils’ texts and four writing projects are studied in depth.The theoretical framework is linked to systemic functional linguistics, critical discourse analysis, dialogical conception of language and new literacy studies. Analytical tools are also derived from rhetorical structure theory, relief theory and theory of text sequences. These tools have been adapted and are also applied in the analysis of the teaching practice. To analyse pupils’ meaning making in their texts, a theory of mobility in texts is used.The analyses show two different categories of texts and teaching practices. The hierarchically composed texts are characterized by hierarchies concerning the entire text. The sequentially coupled texts are characterized by many vague relations between text entities. One conclusion is that the students in the hierarchically composed texts develop knowledge during writing. They make meaning recursively when writing and they seem to grasp the text as a whole in a way they do not in the sequentially coupled ones. In the sequentially coupled texts, pupils seem to develop knowledge mostly before they write the text, rather than during the writing. In the hierarchically composed practice the pupils deepen their knowledge about text.The result can be interpreted as showing that pupils primarily need education about global text levels in order to develop text knowledge and subject knowledge. Teaching practice seems to promote all pupils’ meaning making if the practice is characterized by many interpersonal relations in the chains of spoken and written texts and if pupils learn to write texts that can structure their meaning making in a functional way.
|
|
7. |
- Brandtler, Johan, et al.
(författare)
-
Framväxten av obestämd artikel i svenska
- 2010
-
Ingår i: Svensson och Svenskan - Med sinnen känsliga för språk. - 9789163356841 ; , s. 24-36
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
8. |
|
|
9. |
|
|
10. |
- Byrman, Gunilla, 1953-
(författare)
-
Diskurser och ideologi inom preventivmedelsinformation i Sverige 1886–1995 : under rubriken Sakligt i Appell, november 2023
- 2023
-
Annan publikation (populärvet., debatt m.m.)abstract
- I denna studie ingår nio preventivmedelsskrifterna som har kommit ut i stora upplagor. Materialet har en heterogen karaktär både till form och innehåll; det varierar i omfång från 11 till 64 sidor. Förutom att propagera för prevention har skrifterna också, mer eller mindre medvetet, förespråkat och försökt uppfostra till en viss sexualsyn och har varit avhängig av rådande samhällsideologi. Följande frågor har aktualiserats: vilken information framförs och hur framförs i skrifterna? I analysen undersöker jag hur layout, text och bild samverkar. Teoretisk ram och metod är kritisk diskursanalys och genusanalys. Studiens resultat visar hur formatet har ändrat genre, innehåll, ideologi och huvudmän för textproduktionen under 100 år. Om vi utgår från att genre kan knytas till en viss verksamhet så visar texterna att information om prevention har förekommit i klasskampen, skolan, vården, preventivmedelsrådgivningen och för privat läsning. Kopplingen mellan prevention, social välfärd och politisk ideologi visar sig tydligt i de tidigare skrifter från 1886–1926. I de senare texterna, 1931–1995, finns den inte lika tydligt. Fokus i texterna har successivt glidit över till den enskildes valfrihet, trygghet och njutning, men texterna har alltid i sig en politisk dimension även om den inte direkt framkommer i texten. Sammanfattningsvis har det skett stora förändringar i preventionens utformning och innehåll. Förklaringen till förändringarna står att finna i lagstiftning och politiska beslut, tekniska och medicinska landvinningar, distributionskanaler, sändarens ärende med skriften och mottagarens behov. Den tilltagande informalisering av språket, intimisering av den offentliga samhällssfären och en kommersialisering av samhället under 1900-talet framkommer tydligt i texterna. Politiska beslut som indirekt kan avläsas i skrifterna, är slopade av Lex Hinke 1938, obligatorisk sexualundervisning i skolan från 1955, godkännande av p-piller 1964 och spiral 1966 samt abortlagen 1975. Skrifterna har ändrat genrer och mottagargrupp flera gånger om. I början av perioden vänder sig skrifterna till gifta heterosexuella par och i slutet av perioden till unga med olika sexuell läggning och etnisk härkomst. Preventionen kan vara riktad mot barnbegränsning eller smittskydd eller bådadera. Synen på sexualiteten går från tillämpandet av moralisk barnalstring 1886 till njutning och personlig frihet 1995.
|
|