1. |
|
|
2. |
- Granér, Rolf, 1949-, et al.
(författare)
-
Anmälningar mot poliser
- 2011
-
Ingår i: Nordisk polisforskning. - Umeå : Umeå universitet. - 9789174593037 ; , s. 84-102
-
Konferensbidrag (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
3. |
- Granér, Rolf, 1949-, et al.
(författare)
-
Anmälningar mot poliser : en kartläggning
- 2011
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Utifrån en undersökning av samtliga anmälningar mot poliser i Skåne län 2004 och jämförande studier för 2005 och första kvartalet 2006 behandlar denna studie vilka som gör anmälningar, vad det är för klagomål som framförs, vilka poliser som blir anmälda och vad som händer med anmälan. I diskussionen argumenteras bl.a. för ett mer proaktivt förhållningssätt i hanteringen av felhandlingar begångna av poliser i tjänst. De flesta anmälningarna (85 %) är initierade av privatpersoner, företrädesvis män med en medelålder på 39 år. Utifrån anmälarnas namn skulle 25 procent ha icke-nordisk invandrarbakgrund vilket antas motsvara dessa invandrares andel i Skåne som helhet. Drygt 60 procent är under en tioårsperiod ej dömda, eller har dömts för ett brott som normalt ger böter, 35 procent av anmälarna har blivit dömda för fängelsebrott, knappt 20 procent har fått mer än en fängelsedom. Drygt hälften av anmälningarna från privatpersoner innehåller kritik mot bemötande. Majoriteten av klagomålen för felaktigt bemötande innehåller klagomål på överdriven våldsanvändning. Kritik för felaktigt ingripande inkl. underlåtenhet att ingripa ingår i 39 procent av fallen. 15 procent av anmälningarna är initierade av polismyndighet. Knappt en tredjedel av dessa har beskrivits som ”Kontrollanmälningar i samband med särskilda händelser” såsom personskador vid polisingripande, och ”gods, pengar, bevis som förvunnit eller förstörts”. Knappt 20 procent behandlar ”Felaktigt ingripande inklusive felaktig anmälan”. Av de identifierade anmälda har 9 procent anmälts tre eller fler gånger under den undersökta perioden. 95 procent av dessa är män som arbetar i yttre tjänst, 70 procent är polisinspektörer, med i genomsnitt 16 år i tjänst. Gruppen står för en oproportionerlig andel vad gäller bemötandekritik. Tre fjärdedelar av gruppen har en eller flera gånger anmälts för överdriven våldsanvändning. I underlaget från 2004 fullföljdes förundersökningen för sex anmälningar (1 %). Mer än hälften av fallen avskrevs direkt utan förundersökning. Vanligaste avskrivningsorsaker var ”Ej anledning att anta brott som faller under allmänt åtal” följt av ”Brott kan ej styrkas”.
|
|
4. |
- Granér, Rolf, 1949-
(författare)
-
Arbetsgruppen : Den professionella gruppens psykologi
- 1991
-
Bok (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Arbetslivet har blivit alltmer gruppinriktat. Samtidigt präglas många arbetsgrupper av samarbetssvårigheter. För att tillvarata en arbetsgrupps resurser och för att förebygga och bearbeta olika konflikter är kunskap i gruppsykologi ett viktigt hjälpmedel.Denna bok innehåller en grundlig genomgång av olika gruppsykologiska teorier med direkt tillämpning i arbetslivet.Boken riktar sig till studerande i yrkesinriktade högskoleutbildningar, arbetsledare, personalutvecklare och chefer samt till medarbetare i professionella grupper.
|
|
5. |
|
|
6. |
- Granér, Rolf, 1949-
(författare)
-
Dagens polisforskning : en presentation
- 2016. - 1
-
Ingår i: Polis i framtiden. - Stockholm : Wolters Kluwer. - 9789138244562 ; , s. 301-314
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
7. |
- Granér, Rolf, 1949-, et al.
(författare)
-
Etik i polisarbete
- 2000
-
Bok (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Polisens samhällsuppdrag handlar om att arbeta för trygghet,sanning och rättvisa och att värna om demokratin. Därmed har polisen ett moraliskt uppdrag. I polisarbetet uppstår ständigt moraliska konflikter. Polisen tvingas att möta mänsklig ondska,utöva makt och använda våld. Friheten att bestämma över sitt liv ställs mot egen och andras trygghet, polisingripanden riskerar att upplevas som kränkande etc.Etik i polisarbete är en bok om polisarbetets villkor ur ett yrkes-etiskt perspektiv. Den bygger på moraliska frågor som definierats av praktiskt verksamma poliser. En bärande tanke är att dialog och öppenhet är förutsättningar för att det goda polisarbetet skall kunna utvecklas. Speciell tonvikt läggs på vad som styr bedömningar och handlande, såväl i relation till dem polisen verkar gentemot, som internt i polisorganisationen.Framställningen är rik på exempel och bygger på intervjuer,diskussioner och enkätundersökningar om polisers yrkesetik.Boken vänder sig i första hand till verksamma inom polisorganisationen. Den kan emellertid även läsas av andra som vill få en inblick i polisarbetets villkor bortom massmedias schabloner.
|
|
8. |
- Granér, Rolf, 1949-, et al.
(författare)
-
Etiska problem i polisarbete : Sammanställning av fyra enkätundersökningar angående polispersonals uppfattning : arbetsrapport
- 2000
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Denna rapport utgör sammanställning av enkätsvar från fyra enkätundersökningar om etiska problem i polisarbete genomförd med polisaspiranter, tjänstgörande poliser och civil personal. Enkätundersökningarna genomfördes under 1995 – 1997 och syftade till att ge underlag för ett av Rikspolisstyrelsen initierade projekt. Projektets syfte var att öka medvetenheten om de etiska aspekterna i polisarbetet samt tillhandahålla redskap för att hantera etiska frågor, i såväl vardagliga som mindre vardagliga händelser. Enkätresultaten har utgjort grund för författarnas båda böcker ”Etik i polisarbete” respektive ”Perspektiv på polisetik”.
|
|
9. |
- Granér, Rolf, 1949-
(författare)
-
Humorns funktion i polisarbetet
- 2014
-
Ingår i: Nordisk Politiforskning. - Oslo : Universitetsforlaget. - 1894-8693. ; 1:1, s. 9-23
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- The purpose of this text is to discuss the function of police humour, especially in the group of patrolling policemen. The discussion is primarily based on a literature study combined with data from qualitative interviews and participant observations. Basically «joking relationships» are considered a form of play which gives the individuals involved a relative freedom from responsibility. In terms of dealing with frustration with work including resistance against authorities, internal joking can be considered a form of parenthesis behaviour, i.e. it expresses parts of the personality that are suppressed through demands of authoritative and correct behaviour in the outer world. Joking can be seen as a form of diversion, partly through making distance to anxiety provoking situations, partly through rejecting aggressive situations to more neutral ones. Furthermore joking is a way to devalue the world around, to idealize the police collective in order to relieve feelings of guilt, and enhance emotions of moral superiority. In terms of internal relationship joking can be seen as ways of strengthen group cohesion. This is done by marking a boundary to different outgroups. Humour can be a way of establishing norms and giving sanctions for non-accepted behaviours, to investigate what is accepted in the group, to express feedback, to deal with conflicts, distribution of power and status and a mean of socialisation of new members.
|
|
10. |
- Granér, Rolf, 1949-, et al.
(författare)
-
Inledning
- 2015
-
Ingår i: The Past, the Present and the Future of Police Research. - Växjö : Polisutbildningen Linnéuniversitetet. ; , s. 1-5
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|