1. |
- Bilén, Anna-Karin, et al.
(författare)
-
Miljökvalitetsmålen 2017 : Årlig uppföljning av miljömålen i Blekinge
- 2017
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Trots miljöarbetet varit framgångsrikt inom många områden är nuvarande styrmedel och åtgärder inte tillräckliga. Inte något av de miljömål som bedöms på regional nivå kommer att uppnås till år 2020. För Frisk luft är utvecklingen i miljön positiv. För övriga mål bedöms utvecklingen vara neutral eller negativ. Minskad biologisk mångfald påverkar tillsammans med klimatförändringar, övergödning och miljögifter många av de ekosystemtjänster som vi är beroende av för mänsklig välfärd och en hållbar samhällsutveckling. Obalans mellan den tätbefolkade kusten och den glesbyggda landsbygden är en utmaning i länet. Byggandet vid kusten ställer krav på en hänsynsfull bebyggelseutveckling som tydligt beaktar miljökvalitetsmålen. De mål som rör biologisk mångfald och bevarande av kulturmiljö följer en neutral eller negativ trend. I odlingslandskapet leder färre lantbrukare och brist på betesdjur till igenväxning av hagmarker. Livsmiljöer försvinner och arter får det svårare att överleva. Lagring av flisvirke sommartid utgör ett hot, främst mot insekter. För att god ekologisk status ska uppnås i vattendragen behövs ny vattenlagstiftning och mer resurser för tillsyn. I Blekinges kustvatten är övergödning ett stort miljöproblem och det krävs kraftfulla åtgärder för att minska näringsläckaget. Arbetet med vattenförsörjningsplaner behöver fortsätta för att trygga framtida dricksvattenförsörjning. De senaste årens fynd av PFAS i dricksvatten visar på vikten av att skydda vattentäkter, genomföra riskbedömningar och undersöka förekomst av föroreningar. Internationella överenskommelser om kemikalier och minskade utsläpp till luft och vatten är nödvändigt för att uppnå uppsatta mål. Dessutom behövs en omställning till ett samhälle som baseras på förnybar energi. För att skapa en hållbar framtid måste vi förändra vår livsstil och vår attityd till konsumtion. Åtgärder såsom kommunala insatser för en giftfri förskola och att ställa miljökrav vid upphandling är steg i rätt riktning. Det pågår alltså insatser som förbättrar tillståndet i miljön, men det går för långsamt. Det krävs mer resurser och modiga politiska beslut för att möjliggöra en hållbar framtid, den framtid som vi är skyldiga våra barn!
|
|
2. |
- Bjartling, Carina, et al.
(författare)
-
Clinical Manifestations and Epidemiology of the New Genetic Variant of Chlamydia trachomatis.
- 2009
-
Ingår i: Sexually Transmitted Diseases. - 1537-4521. ; 36, s. 529-535
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- BACKGROUND:: In 2006, a new genetic variant of Chlamydia trachomatis (nvCT) was discovered in Sweden. Clinical manifestations of this infection were studied in a high-risk population. METHODS:: During 2007, a prospective case-control study on sexual lifestyle and urogenital infections was performed at the Centre for Sexual Health (CSH), affiliated to Malmo University Hospital. A total of 629 C. trachomatis positive cases and 1252 negative controls were included. At Malmo University Hospital, Department of Obstetrics and Gynecology, all cases of pelvic inflammatory disease (PID) were assessed and correlated to the prevalence of nvCT. RESULTS:: Patients with nvCT or wild type C. trachomatis (wtCT) infection did not differ regarding their sexual lifestyle. Men with nvCT or wtCT infection did not differ in uro-genital symptoms or clinical findings. Women with nvCT infection reported painful urination (12.2% vs. 25.8%, P = 0.02) and were diagnosed with urethritis (11.1% vs. 40.0%, P = 0.04) less often than women with wtCT infection. The ratio of lower abdominal pain in women with nvCT infection was only half of that in women with wtCT infection (13.4% vs. 27.8%, P = 0.02). PID was detected in 0.8% of women with C. trachomatis infection in Malmo. All these cases were due to wtCT infection. CONCLUSIONS:: Symptomatic urethral infection and lower abdominal pain was less common in women with nvCT as compared to wtCT. Infection with nvCT was more frequently asymptomatic suggesting a possible difference in virulence between the nvCT strain and the wtCT strain.
|
|
3. |
|
|
4. |
|
|
5. |
- Ejhed, Helene, et al.
(författare)
-
Beräkning av kväve-och fosforbelastning på vatten och hav för uppföljning av miljökvalitetsmålet "Ingen övergödning"
- 2011
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- På uppdrag av Naturvårdverket har SMED genomfört beräkningar av kväve- och fosforbelastningar på vatten och hav i Sverige för år 2009. Beräkningarna har ge-nomförts med PLC5-metodik och underlag för att möjliggöra jämförelse med tidi-gare beräknad belastning år 1995, 2000 och 2006. Inom uppdraget har underlag och sammanställningar tagits fram till den nationella miljömålsuppföljningen av målet "Ingen övergödning" och uppföljning av utsläppsreduktion i förhållande till de Svenska betingen inom Baltic Sea Action Plan.Tidigare belastningsberäkningar (år 1995, 2000 och 2006) genomfördes baserat på långtidsmedelvärde av avrinning för att korttidsvariationer i klimatet inte skulle överskugga förändringar i källornas storlek. Beräkningarna genomfördes också av nettobelastningen på havet för kväve och fosfor, d.v.s. hur stor del som når havet efter avskiljning (retention) som sker vid transport genom mark, sjöar och vatten-drag. I detta projekt har samma metodik utnyttjats; samma avrinning och retent-ionsandel har använts för att resultaten från samtliga år ska kunna jämföras med varandra.Den totala bruttobelastningen av kväve från samtliga källor är 155 700 ton kväve år 2009 (utan bidrag från hygge), vilket motsvarar en minskning med totalt 11 % från år 1995. Den totala diffusa bruttobelastningen av kväve beräknades för år 2009 till 129 200 ton, d.v.s. ca 6 % minskning från 1995 års bruttobelastning av kväve från diffusa källor. Bruttobelastningen av kväve från jordbruksmark minskade med ca 10 % från 1995 års nivå och med ca 2 % från år 2006. Den minskade totala arean jordbruksmark står för i stort sett hela minskningen av belastningen från jord-bruksmark från år 2006 till 2009. Åtgärder i form av skyddszoner och fånggrödor har minskat under perioden och bidrar därmed inte till den lägre belastningen. Bruttobelastningen av kväve från reningsverk och industrier har minskat under perioden 1995 till 2009 med totalt 31 % respektive 34 %. Den största förändringen skedde mellan år 1995 och 2000 då kväverening infördes som reningssteg i många reningsverk och industrier. Från år 2000 till år 2009 har bruttobelastningen fortsatt att minska med 8 och 17 % från reningsverk respektive industrier. Belastningen från enskilda avlopp har däremot ökat något med 200 ton kväve sedan år 1995 på grund av ökat antal fastigheter med enskilda avlopp.Total nettobelastning av kväve år 2009 för hela Sverige var 115700 ton, vilket motsvarar en minskning från 1995 med 11 %. Regeringens havsmiljöplan (Rege-ringens skrivelse 2009/10:213 ) riktar in miljöarbetet bland annat för att klara ut-släppsreduktioner enligt Baltic Sea Action Plan (BSAP). Minskningen i nettobe-lastning av kväve från år 2000 till 2009 utgör endast 4700 ton kväve (Egentliga Östersjön, Öresund och Kattegatt) och mycket återstår om målet, 20780 ton kväve, ska uppnås.Den antropogena belastningen efter retention (netto) var 59000 ton kväve år 2009 för hela Sverige, totalt inklusive hyggen. Punktutsläpp av kväve år 2009 var 21800 ton och står för en betydande del av minskningen av den antropogena nettobelast-ningen med 30 % från 1995. De antropogena diffusa källorna har minskat med 12 % (netto) från år 1995 till 2009. Delmålet för kväve inom miljökvalitetsmålet "Ing-en övergödning" anger att senast år 2010 ska de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven söder om Ålands hav ha minskat med minst 30 % från 1995 års nivå. Den totala antropogena nettobelast-ningen av kväve till haven söder om Ålands hav har beräknats till 42400 ton (utan hyggen för jämförelse med år 1995). Det innebär en minskning med ca 25 % från år 1995 till år 2009, vilket betyder att delmålet för kväve inte uppnåtts.Den totala bruttobelastningen av fosfor (diffusa källor och punktkällor) var sam-manlagt 4730 ton år 2009 (4750 ton med bidrag från hyggen inkluderat). Det mots-varar en minskning med 10 % sedan år 1995.Den totala diffusa bruttobelastningen av fosfor minskar med ca 4 % från år 1995. Bruttobelastningen av fosfor från jord-bruksmark minskade med ca 7 % från 1995 års nivå och med ca 2 % från år 2006. Orsaken till förändringen mellan 1995 och 2006 är införsel av åtgärder för minskat växtnäringsläckage, men från år 2006 till 2009 är det minskad total areal jord-bruksmark som står för i stort sett hela förändringen. Bruttobelastning av fosfor från punktkällor år 2009 beräknades till 880 ton, vilket motsvarar en minskning med ca 17 % från år 2006 och 30 % sedan år 1995. Kommunala avloppsrenings-verk står för den största förändringen, motsvarande ca 45 % lägre belastning år 2009 jämfört med år 1995. Den viktigaste orsaken till minskningen är att ny re-ningsteknik införts framför allt i de största reningsverken. Industrier står också för en betydande minskning, motsvarande 33 % från år 1995 till år 2009. De totala förändringarna i utsläpp innebär att enskilda avlopp, KARV respektive industrier står för ungefär lika stor belastning år 2009.Den antropogena bruttobelastningen av fosfor var sammanlagt 1930 ton år 2009, vilket motsvarar en minskning med ca 7 % från år 2006. Delmålet för fosfor inom miljökvalitetsmålet "Ingen övergödning" anger att till år 2010 ska de svenska vat-tenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vatten-drag och kustvatten ha minskat med minst 20 % från 1995 års nivå. Den av mänsk-lig verksamhet orsakade vattenburna belastningen av fosfor har minskat med ca 18 % från år 1995 till år 2009 och miljömålet har därmed inte uppnåtts. Enligt dessa beräkningar återstår det att minska ca 50 ton fosfor för att miljömålet ska uppnås.Total nettobelastning av fosfor år 2009 för hela Sverige är 3360 ton, vilket motsva-rar en minskning från 1995 med 11 %. Den antropogena nettobelastningen av fos-for på havet har minskat med ca 22 % (380 ton) från år 1995 för hela Sverige. En-ligt Baltic Sea Action Plan (BSAP) är målet att minska belastningen av fosfor med 290 ton från land till Egentliga Östersjön. Minskningen i nettobelastning av fosfor från år 2000 till 2009 till Egentliga östersjön utgör endast 50 ton fosfor och mycket återstår om målet ska uppnås.
|
|
6. |
- Ejhed, Helene, et al.
(författare)
-
Miljömålsuppföljning Ingen övergödning 1995 och 2005 : Slutrapport
- 2007
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- En uppföljning av två delmål för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning mellan år 1995 och 2005 har genomförts av SMED på uppdrag av Naturvårdsverket. Det gäller specifikt delmålen om tillförseln av kväve och fosfor till havet respektive till vatten. Underlag och indata till beräkningarna har tagits fram inom det parallella PLC5- projektet som genomförs för rapportering till HELCOM och från TRK-projektet (Brandt och Ejhed 2002). Metodik för beräkningarna har utvecklats mycket sedan TRK-projektet och beskrivs utförligt i rapporten. En av de största förändringarna i metodik har genomförts för fosfor belastningsberäkningar från jordbruksmark där nya mer fysikaliska modeller använts. Ytterligare en stor förändring har varit användning av Tekniskt Beräkningssystem Vatten (TBV) som ska medföra en mer kvalitetssäkrad hantering av beräkningarnaResultaten i denna rapport presenteras och bedöms med avseende på kvalitet och jämförs med transporterade mängder i flodmynningarna, TRK-resultat och resultat i HBV-NP.Resultaten visar att den antropogena belastningen av kväve minskat med cirka 25 % från år 1995 till år 2005 för de svenska vattenburna utsläppen till haven söder om Ålands hav. Delmålet för kväve anger en minskning med 30 % till år 2010.Resultaten visar vidare att den antropogena bruttobelastningen av fosfor minskat med cirka 14 % från år 1995 till år 2005 för de svenska vattenburna utsläppen till sjöar, vattendrag och kustvatten. Delmålet för fosfor anger en minskning med minst 20 procent till år 2010
|
|
7. |
- Engström, Gunnar, et al.
(författare)
-
The Swedish CArdioPulmonary BioImage Study : objectives and design
- 2015
-
Ingår i: Journal of Internal Medicine. - : Wiley. - 0954-6820 .- 1365-2796. ; 278:6, s. 645-659
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Cardiopulmonary diseases are major causes of death worldwide, but currently recommended strategies for diagnosis and prevention may be outdated because of recent changes in risk factor patterns. The Swedish CArdioPulmonarybioImage Study (SCAPIS) combines the use of new imaging technologies, advances in large-scale 'omics' and epidemiological analyses to extensively characterize a Swedish cohort of 30 000 men and women aged between 50 and 64 years. The information obtained will be used to improve risk prediction of cardiopulmonary diseases and optimize the ability to study disease mechanisms. A comprehensive pilot study in 1111 individuals, which was completed in 2012, demonstrated the feasibility and financial and ethical consequences of SCAPIS. Recruitment to the national, multicentre study has recently started.
|
|
8. |
- Folke, Mia, 1967-, et al.
(författare)
-
Evaluation of the content of a web tool aimed to identify early markers related to fall risk among middle-aged people
- 2020
-
Ingår i: Health and Technology. - : Springer Science and Business Media Deutschland. - 2190-7188 .- 2190-7196. ; 10:6, s. 1571-1578
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Today, the health care sector has no test for early age-related deterioration in physical ability. The aim of this study was to evaluate questionnaires, videos and physical tests whose task will be to identify early markers related to an increased fall risk in middle-aged people. If the person is aware of deficits in physical ability related to fall risk, the person can then use that knowledge to perform relevant training that can strengthen the physical ability related to fall risk. Self-efficacy for balance and strength, physical ability related to fall risk and body composition were measured for 36 middle-aged test participants. This study shows that the tested physical exercises were useful for self-assessment of physical ability. Impairment in physical ability could not be identified solely with measurement of body composition, walking speed, questions, videos that show adjustments that are common in people with impaired balance, or an extended version of the Short version of Activities-specific Balance Confidence scale. This study indicates that a combination of questionnaires, videos and physical exercises can evaluate physical ability and act as a method to identify early markers related to increased fall risk. The questionnaire, videos and physical exercises can be implemented in a web tool that could make persons aware that they have decreased physical ability regarding fall risk or that they needlessly make physical compensations when performing daily activities and thus are missing opportunities to strengthen their physical ability every day.
|
|
9. |
- Forslund, Ola, et al.
(författare)
-
Mycoplasma genitalium and macrolide resistance-associated mutations in the Skåne Region of Southern Sweden 2015
- 2017
-
Ingår i: Acta Dermato-Venereologica. - : Medical Journals Sweden AB. - 0001-5555. ; 97:10, s. 1235-1238
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Mycoplasma genitalium is a sexually transmitted infection ordinarily treated with azithromycin. Emerging resistance to macrolide is linked to mutations in the 23S rRNA gene. We analysed the frequency of such mutations of M. genitalium isolates from patients that were symptomatic, and from sexual partners of symptomatic individuals, from October to December of 2015, in the Skåne Region of Sweden. Mutations were analysed by the use of DNA sequencing. Overall, 11.9% (145/1,311) and 17.0% (116/704) of females and males were positive for M. genitalium, respectively. Macrolide resistant mutations were detected in 13% (31/239) of M. genitalium isolates from first-test patient samples. Twenty-one (8.8%) and 10 (4.2%) of the isolates had point mutations of the 23S-gene at position 2072 and 2071, respectively. Two different M. genitalium isolates were detected simultaneously in two cases. In summary, we found a relatively low rate of macrolide-resistant M. genitalium in the region of Southern Sweden.
|
|
10. |
|
|