1. |
- Basic, Goran, 1972-, et al.
(författare)
-
Etnifierad övervakning och social kontroll på ungdomsvårdsinstitutioner
- 2013
-
Ingår i: Den sorterande ordningsmakten. - Malmö : Bokbox Förlag. - 9789186980603 ; , s. 177-200, s. 177-200
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- In an evaluation of a juvenile-care project sponsored by the Swedish National Board of Institutional Care, ethnicity was identified as an important factor in treatment, staff practices, and relationships between juveniles. This study examined ethnic monitoring and social control in 15 Swedish juvenile institutions. I analysed notes from interviews and field observations. Discriminatory behaviours and practices were described or made evident by juveniles with non-Swedish ethnicities. In specific examples, a juvenile’s ethnicity was highlighted by drawing attention to the staff’s monitoring and control practices. These examples elucidated the victimhood that non-Swedish juveniles experienced in relation to the staff and/or Swedish juveniles. Thomas Hylland Eriksen (1993) described ethnicity as an ongoing relationship-building process between participants. The present study showed that the ’establishment’ of ethnicity was intimately associated with juvenile descriptions of discrimination and their moral criticism of juvenile care practices. When juveniles of non-Swedish ethnicity described institutional ethnic monitoring and social control, they generally distanced themselves from staff behaviour and portrayed a victim identity. In constructing their identity, juveniles sometimes used their ethnic background rhetorically when describing everyday situations in the institution. The juveniles portrayed a humiliated self through dissociation from the staff and through the perception that they were treated differently than Swedish juveniles.
|
|
2. |
|
|
3. |
- Björk, Micael, 1966, et al.
(författare)
-
Introduction
- 2006
-
Ingår i: Policing Contentious Politics in Denmark and Sweden. - Aachen : Shaker Verlag. - 9042302852
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
4. |
- Björk, Micael, 1966, et al.
(författare)
-
Motsättningar, makt och moderation; en introduktion
- 2002
-
Ingår i: Vid politikens yttersta gräns. Perspektiv på EU-toppmötet i Göteborg 2001. - Eslöv : Brutus Östlings bokf Symposion. - 9171395989
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
5. |
|
|
6. |
|
|
7. |
- della Porta, Donatella, et al.
(författare)
-
The Paradoxes of Democracy and the Rule of Law
- 2018
-
Ingår i: Rethinking Society for the 21st Century. Volume 2: Political Regulation, Governance, and Societal Transformations. Report of the International Panel on Social Progress. - Cambridge : Cambridge University Press. - 9781108399579 ; , s. 373-410
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
8. |
-
Den sorterande ordningsmakten - Studier av etnicitet och polisiär kontroll
- 2013
-
Samlingsverk (redaktörskap) (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Polisforskare talar idag om ”den utökade polisfamiljen”. Den traditionella polisen kompletteras av kommunala, privata och frivilliga organisationer eller grupperingar. Samtidigt står etniska minoriteter alltmer i centrum för samhällets kontrollapparat. Etnicitet har blivit en delikat fråga för myndigheter. Den här antologin uppmärksammar skärningspunkten mellan dessa två processer. På vilka sätt är personers etnicitet föremål för övervakning och polisiär kontroll från polis, vaktbolag, trygghetsarbetare och andra? Vad innebär etnicitet i ett samhälle präglat av en mångfald av polisiära åtgärder, så kallad plural policing? Via olika empiriska undersökningar diskuteras såväl de kontrollerade som kontrollörerna. Ibland utövar ungdomar kontroll i relation till poliser eller ungdomsvårdare, ibland uppfattar sig poliser från etniska minoriteter som övervakade av sina kolleger. Även forskare kan uppfatta sig som kontrollerade i sitt sätt att undersöka och skriva om etnicitet. Antologins författare argumenterar för vikten av inkludera vidare och mera diffusa former av social kontroll än vad som är gängse i samhällsvetenskaplig forskning. Först då kan vi förstå hur idéer om etniska skillnader understöder samhällets strafftänkande och kriminalrättspraktiker.
|
|
9. |
|
|
10. |
|
|