1. |
- Brante, Thomas, et al.
(författare)
-
Efterord
- 2004
-
Ingår i: Diskussioner om samhällsvetenskap. Gränser, innehåll, framtid.. - 9197179515 ; , s. 129-134
-
Bokkapitel (populärvet., debatt m.m.)
|
|
2. |
|
|
3. |
- Brante, Thomas, et al.
(författare)
-
Inledning
- 2019
-
Ingår i: Det professionella landskapets framväxt. - 9789144122052 ; , s. 17-54
-
Bokkapitel (refereegranskat)
|
|
4. |
|
|
5. |
- Brante, Thomas, et al.
(författare)
-
Sociologi
- 2004
-
Ingår i: Diskussioner om samhällsvetenskap. Gränser, innehåll, framtid. - 9197179515 ; , s. 95-116
-
Bokkapitel (populärvet., debatt m.m.)
|
|
6. |
- Brante, Thomas, et al.
(författare)
-
Profession och vetenskap : idéer och strategier för ett professionslärosäte
- 2009
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Förord av Björn Brorström, Prorektor Högskolan i Borås Ett professionslärosäte bedriver utbildning och forskning på vetenskaplig grund. Vetenskapliga metoder tillämpas och framkomna resultat prövas för att säkra tillförlitlighet och relevans. Förmågan att problematisera, formulera frågor och välja lämpliga metoder för att besvara frågor är egenskaper för god forskning och utmärkande för en stark utbildnings- och forskningsmiljö. Vid ett professionslärosäte finns samtidigt en stark strävan efter att i utbildning och forskning ta till vara den kunskap och de erfarenheter som professioner besitter och därigenom säkra en hög grad av praktisk relevans. Växelverkan mellan teori och praktik och erfarenhetsutbyte mellan forskare och praktiker är ständigt pågående. Det finns ingen avslutning på processen utan den pågår utan avbrott. En nödvändig förutsättning för ett fruktbart samarbete är en ömsesidig respekt och vilja att stödja och ifrågasätta varandra. Forskaren måste vara beredd på kritik för bristen på praktisk relevans och professionsföreträdaren måste vara beredd på att förtrogenhetskunskapens lämplighet ifrågasätts. Det är en fråga om med- och mothåll från båda håll i syfte att långsiktigt utveckla teori och praktik. Det är en utmaning att utveckla, etablera och därefter kontinuerligt försvara och förbättra professionslärosätet. Ett led i utvecklingen är att inom ramen för Högskolan i Borås föra en debatt om innebörden av ett professionslärosäte och vad vi behöver göra för att förbättra verksamheten. På uppdrag av rektor Lena Nordholm har medarbetare vid Bibliotekshögskolan utvecklat och ansvarat för en seminarieserie benämnd Profession och vetenskap. Seminarierna spände över ett brett fält. En av många viktiga frågor som diskuterades flitigt var huruvida vi ska forska om professioner, i för eller med, eller kanske alltihop samtidigt. Bidragen publiceras nu i denna antologi som ges ut inom ramen för Högskolan i Borås rapportserie Vetenskap för profession. Rapporten Profession och vetenskap – idéer och strategier för ett professionslärosäte, som redigerats av universitetsadjunkt Maria Lindh, kommer att få stor betydelse inom lärosätet och i vårt samarbete med företrädare för näringsliv, kulturliv och offentlig verksamhet. Jag ser det som en intressant fortsättning att anordna ett antal seminarier med inbjudna representanter för professioner där artiklarna i denna rapport kan ligga till grund för erfarenhetsutbyte och diskussioner.
|
|
7. |
- Allwood, Carl Martin, et al.
(författare)
-
Psykologi
- 2004
-
Ingår i: Diskussioner om samhällsvetenskap. Gränser, innehåll och framtid. - 9197179515 ; , s. 69-82
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
8. |
- Andersson, Gunnar, et al.
(författare)
-
Förord
- 2014
-
Ingår i: Det personliga är sociologiskt. - : Sveriges Sociologförbund. - 9789147115037 ; , s. 7-7
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
9. |
- Andersson, Gunnar, et al.
(författare)
-
Inledning
- 2014
-
Ingår i: Det personliga är sociologiskt. - : Sveriges Sociologförbund. - 9789147115037 ; , s. 9-12
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
10. |
- Baianstovu, Rúna Í, 1961-
(författare)
-
Mångfald som demokratins utmaning : en studie av hur socialtjänsten som välfärdsbyråkrati och moralisk samhällsinstitution förstår och hanterar kulturell mångfald
- 2012
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- This dissertation deals with how Swedish society is confronting the democratic challenge of finding ways to integrate individuals and groups with a diversity of cultural and religious beliefs and social practices. The idea that democracy must include all members of society is central in contemporary welfare states. In Sweden this idea is closely related to a concept of social justice and equality. This means that this study deals with aspects of integration processes. Social services are one of the societal institutions that institutionalize the moral conceptions of how life should be lived. Therefore, its function in the integration processes mirrors the ethos of society as a whole. The chief characteristics of a democratic state are that it represents every member of society and that it is transparent, communicative, and reflexive. But this is not easily performed. The State may exercise oppression in the form of forced assimilation through the culturally detached design of law and policy, and with the politics of diversity, minority groups may exert internal oppression of vulnerable elements within the group. This tension expresses a tension that is called the Paradox of Democracy in this thesis. Social workers deal with the paradox while handling society’s moral panic regarding “others’” traditions that are perceived as difficult to comprehend. Therefore, their investigative work is of great importance in a society that aspires to treat all citizens as equals. But the framework for such investigations is narrow and tightly controlled. A qualitative change in the scope of social workers’ ability to work in the service of communicative action within the complex areas discussed in this study could be a step towards broadening and deepening democratic practices. When the public institutions take their clients’ diverse wishes and needs seriously, and treat them as indicators of the actual needs of members of society, the public institutions receive a foundation for reciprocal and communicatively anchored integration work.
|
|