1. |
- Bagger, Anette, 1974-, et al.
(författare)
-
Assessment of mathematics in Preschool-class
- 2021
-
Ingår i: NORSMA10 paper session 5.
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Early identification of children at risk is essential to prevent and remediate mathematical learning difficulties (Gersten, Clarke, Haymond, & Jordan, 2011), but it requires valid and reliable assessment tools (Aunio, 2019). Measures developed for younger students (<9y) have usually covered areas like number sense, relational skills and counting skills, because of their predictive value for later mathematical skills (Jordan, Glutting, & Ramineni, 2010; Zhang et al., 2020). Studies on mathematical learning difficulties across different grade levels show that number processing (De Smedt & Gilmore, 2011; Skagerlund & Träff, 2016) and basic arithmetic skills (Zhang et al., 2020) seem to differentiate students with MLD from their peers. Consequently, the aim of this study was to investigate the factor structure and grade-level development in the new digital Functional Numeracy Assessment (FUNA) tool for grades 3–9. Students from both Swedish and Finnish speaking schools in Finland participated in the study (N = 4070). FUNA is a digital assessment tool embedded in the VILLE collaborative learning platform developed by the Centre of Learning Analytics of the University of Turku. FUNA consists of seven different subtasks; symbolic magnitude comparison, number-dot matching, number sequence, numerical ordering, single-digit addition, single-digit subtraction, multi-digit addition and subtraction. In the first four tasks, reaction time (RT) and accuracy was used to form an efficiency measure (number of correct items/medianRT of the correctly solved items). Students had 2 minutes to solve as many tasks as possible for single-digit addition and subtraction respectively, and 3 minutes for the multi-digit addition and subtraction tasks. Preliminary results show that there is grade-level development in symbolic magnitude comparison, F (6, 4063) = 213.34, p < .001, ?2??p2 =.24 (Figure 1). Students in higher grades process numbers more efficiently compared to students in lower grades. In NORSMA we will also present the grade-level development in the other subskills and the factor structure of FUNA.
|
|
2. |
- Bagger, Anette, 1974-, et al.
(författare)
-
Early assessment in mathematics, the ethics in a practice close research approach
- 2019
-
Ingår i: Abstractbok.
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- One of the latest reforms to increase the equity and quality in mathematics education is mandatory national assessment in Preschool-class. It is supposed to govern the action, focus and professional language of the pedagogues. In an earlier study of preparatory work, policy decisions and assessment material, we discovered that there is a risk for schoolification of the Preschool-class, through this reform. A second risk is that students could be locked into "levels" of achievement and a third risk lies in a potential narrowing down of the curriculum (Bagger, Björklund, Vennberg, Accepted). At the same time, earlier research show that early assessment can lead to positive development for students in need of support (Vennberg & Norqvist, 2018). Deriving from our initial study of national assessment in preschool class, we have planned for a follow up project with the aim to contribute to knowledge of and developing the practice about the preschool class teacher’s work with national assessment in mathematics. During the conference we will present and discuss ethical and methodological challenges in this project. More specifically, we want to discuss what is required of practice close approaches in these ethically demanding situations of vulnerability and assessment in mathematics with young students. A key issue is the opportunities for teachers and researchers to manage the information collected during the national assessment and handling of sensitive data, how they jointly can contribute to the development and management of the knowledge that generated about students' opportunities to learn and to demonstrate their knowledge. And finally, in what way this might contribute to assessment and teaching in mathmatics continues to have its starting points in the unique assignment of the preschool-class.ReferencesBagger, A., Björklund, L. & Vennberg, H. (accepted). The politics of early assessment in mathematics education. CERME11 in Utrecht, January 2019.Vennberg, H. & Norqvist, M. (2018). Counting on – long term effects of an early intervention program. In Bergqvist, E., Österholm, M., G, C & Sumpter, L. (Eds.), Proceedings of the 42nd Conference of the International Group for the Psychology of Mathematics Education, Vol. 4, (pp. 355-362). Umeå, Sweden: PME.
|
|
3. |
- Bagger, Anette, 1974-, et al.
(författare)
-
The politics of early assessment in mathematics education
- 2019
-
Ingår i: CERME 11. - Utrecht : European Society for Research in Mathematics Education. - 9789073346758 ; , s. 1831-1838
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- One of the latest reforms in Sweden in order to increase equity and quality in education is making national assessment compulsory in preschool-class (age 6). The claimed political volition is all students’ best possible mathematical development. In this paper, we examine the preparatory work, the assignment to the National Agency of Education, and the assessment material itself, searching for what meaning is inscribed regarding the student, mathematics and assessment. The results imply that the politics of the assessment might exaggerate a search for flaws and control instead of promoting all students learning and in addition contributing to the schoolification of preschool-class.
|
|
4. |
- Vennberg, Helena, 1969-
(författare)
-
Att räkna med alla elever : följa och främja matematiklärande i förskoleklass
- 2020
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Förskoleklassen har en speciell position mellan två skilda kulturer där utveckling och lärande har olika betydelse. Avhandlingens syfte är att bidra med kunskap om förskoleklasslärares möjligheter att följa och främja alla elevers utveckling och lärande i matematik. Avhandlingen består av fyra studier. Studie I utgjordes av en intervention med en intervention- och en kontrollgrupp som både följdes genom observationer och utvärderades genom för- och eftertest. Interventionen bestod av undervisningsmaterialet Tänka, resonera och räkna i förskoleklass (TRR), samt tillhörande fortbildning. Två uppföljningsstudier genomfördes. I Studie II undersöktes vilka effekter TRR hade på matematikutvecklingen på kort och lång sikt. Studie III undersökte eventuella skillnader på nationella provet gällande prestation på olika matematikområden. Slutligen i studie IV undersöktes genom en textanalys, hur policydokument har potential att styra införandet av bedömningsstödet Hitta matematiken (HM) i förskoleklass utifrån framskrivandet av eleven, matematiken och bedömning. Genom studie I, II och IV besvaras hur stöd- och undervisningsmaterial formar förskoleklasslärares föreställningar och förmågor relativt matematik, bedömning och elever som riskerar att hamna i matematiksvårigheter. Studie I, II och III besvarar hur TRR påverkar kunskapsutveckling i matematik hos elever som riskerar att hamna i matematiksvårigheter (i-risk-elever) på såväl kort som lång sikt.Resultaten i avhandlingen visar att förskoleklasslärares förmåga att följa i-risk-elevers kunskapsutveckling i TRR ökade med förskoleklasslärarnas medvetenhet om sina egna ämneskunskaper. Denna ökning ägde rum trots att bedömning var en perifer aspekt i TRR. Resultaten visar vidare att med TRR blev tillfällen för bedömning en naturligt integrerad process i undervisningen. I vilken förskoleklasslärarna i sina bedömningar identifierade innehåll i undervisningen och svårigheter i lärandet av ett matematiskt innehåll snarare än elever. Detta skiljer sig från bedömningsstödet, för vilket resultatet visar att bedömnings-tillfällen framställs som en avgränsad planerad aktivitet där målet är just att kontrollera elevernas kunskaper. Bedömning är i bedömningsstödet, i motsats till i TRR, framställd som ett behov att fånga elevens inre föreställningar, tänkande och brister. Resultaten visar också att elevernas kunskapsutveckling var större i TRR-gruppen än i kontrollgruppen, särskilt för i-risk-elever. Detta indikerar att inkluderande matematikundervisning med fokus på resonemang om representationer av tal ger möjligheter att utveckla god räkneförmåga för alla elever och är särskilt stödjande för i-risk-elevers lärande. Avhandlingens resultat visar alltså en positiv effekt för i-risk-elever, och kanske lika viktigt, inga indikationer på att TRR skulle vara sämre för elever som inte är en i-risk-elev.
|
|
5. |
- Vennberg, Helena, 1969-, et al.
(författare)
-
Counting on : Long Term Effects of an Early Intervention Programme
- 2018
-
Ingår i: Proceedings of the 42nd Conference of the International Group for the Psychology of Mathematics Education. - Umeå : PME. ; , s. 355-362
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- This paper reports the long-term results of an intervention study with 134 six-year-old students from seven preschool-classes in northern Sweden to evaluate whether the Think, Reason and Count in Preschool-class programme (TRC) could prevent at-risk students from becoming low-performing students in mathematics. Whereas the pre-test score revealed that the intervention and the control group preformed equally, scores on the delayed follow-up-test in Grade 3 showed that the intervention group performed better than the control group and that at-risk students had closed the performance gap between themselves and their not-at-risk peers.
|
|
6. |
- Vennberg, Helena, 1969-
(författare)
-
Förskoleklass - ett år att räkna med : förskoleklasslärares möjligheter att följa och analysera elevers kunskapsutveckling i matematik
- 2015
-
Licentiatavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- I den här studien undersöktes förskoleklasslärares möjligheter att följa och analysera elevers matematikutveckling utifrån en intervention i matematik läsåret 2012/2013. Två grupperingar med förskoleklasser var aktuella i studien. I Skogsgruppen som under studien fortsatte sin ordinarie undervisning, ingick lärare och elever från tre förskoleklasser och i Trädgårdsgruppen som påverkades att ändra sin undervisning genom en intervention, ingick lärare och elever från fyra förskoleklasser. Interventionen innebar att förskoleklasslärarna arbetade utifrån en tydlig struktur genom att använda materialet, Tänka, resonera och räkna med förskoleklass (Sterner, Helenius & Wallby, 2014). Materialet är framtaget genom forskning och beprövad erfarenhet. Förskoleklasslärarna i Trädgårdsgruppen genomgick även en fortbildning på totalt 18 timmar knuten till interventionsmaterialets teorier och bakgrund. Utifrån den empiri som samlades in och de analyser som gjorts kan jag säga något om när och hur elevernas matematikutveckling och elevernas svårigheter i matematik blev synligt för förskolklasslärarna. Det framkom att matematikutveckling sker hos elever i alla förskoleklassgrupper men studien visar att det är skillnad mellan Trädgårdsgruppen och Skogsgruppen beträffande vilken kunskapsutveckling hos eleverna som är synlig för förskoleklasslärarna. Studien visar även att kommunikation, pedagogisk kunskap och ämneskunskap ökar möjligheterna för förskoleklasslärarna att upptäcka, följa och analysera elevernas matematikutveckling och därmed även upptäcka elever som kan vara i risk att hamna i matematiksvårigheter. Av studien framgår att interventionsmaterialet tillsammans med fortbildning stöttar förskoleklasslärarna och bidrar till att elevernas svårigheter eller missuppfattningar i matematik uppmärksammas tidigare och därmed kan komma att åtgärdas av förskoleklasslärarna. Interventionsmaterialet bidrar till ett ökat samspel mellan lärare-lärare, lärare-elev och elev-elev. Det ökade samspelet upplevde förskoleklasslärarna ge en ökad medvetenhet angående deras egen kunskap och kommunikation. Den ökade kunskapsmedvetenheten ledde till ökad medvetenhet om elevernas kunskapsutveckling vilket i sin tur gav bättre kunskapsutveckling hos eleverna.
|
|
7. |
- Vennberg, Helena, 1969-
(författare)
-
Preschool class : one year to count!
- 2015
-
Ingår i: Proceedings of the ninth conference of the Euorpean Society for research in Mathermatics education (CERME 9). - : European Society for Research in Mathematics Education. - 9788072908448 ; , s. 2045-2046
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- I will present results from a case study of teachers' experiences and opportunities to assess pupils' mathematical development and thereby identify pupils' mathematical difficulties during the preschoolclass year. The study is part of a development and cooperation project between NCM (National Center for Mathematics education) in Gothenburg and Umea University.
|
|
8. |
- Vennberg, Helena, 1969-
(författare)
-
Subject knowledge in Grade 3 after an inclusive mathematics intervention in preschool-class
- 2023
-
Ingår i: Developing inclusive environments in education. - Hershey, PA : IGI Global. - 9798369306642 - 9798369306666 ; , s. 255-268
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- This chapter is an analysis and comparison of students' subject knowledge in mathematics in Grade 3 (Age 9) after an extensive whole-class intervention using the teaching material think, reason, and count (TRC) during the preschool-class year (Age 6). The national test (NT) reveals that the TRC-group (n = 79; 4 classes) performed better than the control group (n = 55; 3 classes), and a significant difference is shown on two of the subtests. This chapter shows that inclusive mathematics education in preschool-class focusing on reasoning about representations of numbers develops good mathematical knowledge and is especially supportive for students at-risk. Correlation of the tested areas of mathematics to TRC reveal that at-risk-students perform better in all areas of TRC.
|
|