1. |
|
|
2. |
|
|
3. |
-
Att vända utvecklingen : från utsatta områden till trygghet och delaktighet
- 2020
-
Samlingsverk (redaktörskap) (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Sedan början av 1990-talet har det i Sverige växt fram ett antal bostadsområden där stora delar av befolkningen lever under ekonomiskt utsatta livsvillkor. Många har sin bakgrund i andra länder. Under de senaste femton åren har befolkningens utsatthet i dessa områden inte bara varit av ekonomisk natur. Successivt har olika typer av kriminalitet, ibland mycket våldsam, blivit mer förekommande.Ensidiga, ofta alarmistiska beskrivningar av enskilda händelser, men också av människors liv och livsvillkor, pekar på betydande kunskapsluckor såväl som på bristen av nyanserade och fördjupade samhällsanalyser. Syftet med denna bok är att bidra till förståelsen av vad utsatta områden är, hur de växt fram, vad som präglar dem idag samt hur den kriminalitet som drabbar de boende gemensamt kan motverkas. Målgruppen är bred och boken vänder sig till alla som vill förstå hur förhållandena har växt fram. Boken kan både ses som ett inlägg för att förklara samhällsutvecklingen och som en studiebok för dem som vill förstå, fördjupa och diskutera ämnet.Boken har sitt ursprung i en nationell forskningscirkel som startade efter initiativ från Polismyndighetens Nationella operativa avdelning (Noa) 2015. Syftet var att sammanföra kunskap och erfarenheter från olika kunskapsperspektiv för att bättre förstå problem med brottslighet och otrygghet i socio-ekonomiskt utsatta områden.
|
|
4. |
|
|
5. |
- Bergenfelz, Anders, et al.
(författare)
-
Serum levels of uric acid and diabetes mellitus influence survival after surgery for primary hyperparathyroidism: A prospective cohort study
- 2007
-
Ingår i: World Journal of Surgery. - : Springer Science and Business Media LLC. - 1432-2323 .- 0364-2313. ; 31:7, s. 1393-1402
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Background Primary hyperparathyroidism (pHPT) is associated with an increased mortality attributable to cardiovascular disease (CVD), suggested to be alleviated by surgery. The exact mechanism of the beneficial influence of parathyroidectomy on survival is unknown. Furthermore, studies suggest that there is no increased mortality compared to the mortality rate in the general population during recent years. This study therefore investigated relative survival (RS), as well overall mortality associated with the clinical and biochemical variables in patients undergoing operation for sporadic pHPT. Furthermore, the influence of surgery on biochemical variables associated with pHPT was analyzed. Methods A group of 323 patients with sporadic pHPT operated between September 1989 and July 2003 were followed from surgery over a 10-year period. The median and mean follow-up time was 69 and 70 months, respectively (range: 1-120 months). Relative survival (RS) was calculated, and the impact of clinical and biochemical variables on overall death were evaluated. Results Postoperatively, serum levels of triglycerides and uric acid decreased. Glucose levels and glomerular filtration rate remained unchanged. A decreased RS was evident during the latter part of the 10 year follow-up period. In the multivariate Cox-analysis, diabetes mellitus (hazard ratio [HR] = 2.8, 95%; confidence interval [CI] 1.2-6.7), and the combination of an increased level of serum uric acid and cardiovascular disease (CVD) (HR = 8.6, 95%; CI 1.5-49.7) was associated with a higher mortality. The increased risk of death was evident for patients with persistently increased levels of uric acid postoperatively (HR = 4.8, 95%; CI = 1.4-16.01) Conclusions Patients undergoing operation for pHPT had a decreased RS during a 10-year follow-up compared to the general population. This decrease in RS is associated with diabetes mellitus and increased levels of uric acid pre-and postoperatively.
|
|
6. |
- Berglund, Elin, 1976-
(författare)
-
Perspektiv på platsmarknadsföring
- 2013
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- The overarching aim of this study is to contribute with new perspectives on place marketing, theoretically as well as empirically. More specifically, the aim is to characterize the place marketing research literature, describe its content and explore the extent to which it is valid in a Swedish municipal context. This basic approach is important, partly because it is difficult to comprehend the difference between central concepts and different types of research literature within the field of place marketing, partly because the research literature tend to generalize from a specific empirical material, foremost large cities in the western world.In the first part of the study a literature review is carried out. The review includes a typology which shows two broad lines of research within the field of place marketing: one which conceptualizes place marketing by examining what is being done in cities, municipalities and regions, and another one which is anchored in the discipline of marketing. The first tradition is referred to as “place” and the other one as “marketing”. The typology also shows, among other things, different approaches within each research line. The research which is referred to as place is described as empirical and/or critical. The research which is referred to as marketing is described as prescriptive and/or theoretical.The second part of the study is based on two surveys, both distributed to all 290 municipalities in Sweden. The surveys bring questions about competition and cooperation as well as entrepreneurial policy and efforts to increase the attractiveness of the municipalities in to focus. The results partly confirm and partly call for a more in-depth analysis of these phenomena.The study makes a distinction between place marketing and place selling. Place marketing is described as a demand-oriented approach in planning and place development and place selling as the opposite, i.e. as a supply-oriented approach. In the study it is argued that most place marketing research appears to be about place selling rather than place marketing. Furthermore, it is argued that efforts to increase the attractiveness of the municipalities appear to be characterized by place selling rather than place marketing.
|
|
7. |
- Bogren, Maria
(författare)
-
EN UTOPISK IDÉ? : Medverkan på (o)lika villkor i utvecklingspartnerskap
- 2010
-
Licentiatavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- A utopian idea? Participation Under (Dis)Similar Conditions inDevelopment PartnershipsMaria Bogren Department of Social SciencesMid Sweden University, SE-831 25 Östersund, SwedenISSN 1652-8948, Mid Sweden University Licentiate Thesis 53;ISBN 978-91-86694-12-8 AbstractImportant societal issues nowadays do not get resolved through the care of the state; it is rather the case that solutions involve multiple actors. Such cooperation can be organized in partnership where actors from the public sector, private companies and non-profit organizations, for example, attempt to find solutions to a current societal issue. The target group affected by the problems can also be involved in the partnership. The aim of this study is to contribute to an increased understanding regarding cooperation in partnerships and especially the target group’s participation in partnerships. An idea regarding the target group’s participation stems from the European level to the national level and finally to the local level in a development partnership. I follow the local development partner-ship for two years with a view to examining the translation process of the idea regarding the target group’s participation. Data was collected through interviews, relevant documents and observation. What is more, the significance of the institutional surroundings regarding what happens in the partnership is discussed. The idea regarding the target group’s participation manifests itself on: a) how the target group should be represented; b) how it gains influence and c) how the role of the target group’s representatives should be shaped. The study shows that ideas change and adjust over time and also that the target group participates under different conditions compared to the rest of the representatives in the partnership. A way to strengthen the target group’s participation in the partnership can be through further organizing, thus increasing the legitimization level of the target group. Keywords: translation, target group, participation, public-private partnershipsSAMMANFATTNING Angelägna samhällsproblem får numera inte alltid sin lösning genom statens försorg utan istället involveras flera aktörer. Ett sådant samarbete kan organiseras i partnerskap där aktörer från exempelvis offentlig sektor, företag och ideella organisationer tillsammans försöker hitta lösningar på något aktuellt samhällsproblem. I partnerskapet kan även den målgrupp som berörs av problematiken involveras. Syftet med denna studie är att bidra till ökad förståelse när det gäller samverkan i partnerskap och speciellt när det gäller målgruppens medverkan i partnerskap. En idé om målgruppens medverkan följs från europeisk nivå, till nationell nivå och slutligen till lokal nivå i ett utvecklingspartnerskap. Jag följer det lokala utvecklingspartnerskapet under två års tid och använder dokumentstudier, intervjuer och observationer för att studera översättningsprocessen av idén om målgruppens medverkan. Dessutom diskuteras den institutionella omgivningens betydelse för det som händer i partnerskapet. Idén om målgruppens medverkan tar sig uttryck i idéer om hur målgruppen ska finnas representerad och hur den ska få inflytande samt hur rollen som målgruppsrepresentant ska utformas. Studien visar att idéerna förändras och anpassas över tid samt att målgruppen medverkar på olika villkor jämfört med övriga representanter i partnerskapet. Ett sätt att stärka målgruppens medverkan i partnerskapet kan vara genom ytterligare organisering för att på så sätt ge ökad legitimitet för målgruppen. Nyckelord: översättning, målgrupp, medverkan, privatoffentliga partnerskap
|
|
8. |
- Bogren, Maria, 1962-, et al.
(författare)
-
Organizations in cooperation within Development Partnerships : The impact of organizational fields and institutions
- 2011
-
Konferensbidrag (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Background and purpose Attempts to solve important societal issues, for example long-term sick leave and unemployment, nowadays often involve several and varying type of actors. The European Union supports for example cooperation in projects aiming for new solutions and models to fight the problems. Temporary organizations are formed for this purpose at international, national, regional and local levels, with actors from public sector on different levels, representatives from private companies and non-profit organizations. At times, also the target group affected by the problem is involved. Formations of this kind can apply for funding for a certain period. The constellation lasts for this project only, and a possible continuation depends on the result of the project, or rather whether new funding is received. The purpose of this paper is to discuss a specific type of temporary cooperation between actors from different organizational fields within a temporary organization, what is called Development Partnerships. In our case, the members of the partnership comprises of other organizations, but we especially want to stress the issue concerning actors without organizational belonging, and their participation with actors from well established organizations belonging to institutionalised fields.
|
|
9. |
- Edvik, Anders, et al.
(författare)
-
Att organisera utmattningssyndrom : Om sjukskrivningsprocessen, patienters erfarenheter och rehabiliteringsstyrning
- 2024
-
Rapport (refereegranskat)abstract
- Föreliggande rapport har sin grund i projektet ”Att organisera utmattningssyndrom”vid Centrum för tillämpad arbetslivsforskning och utvärdering (CTA), MalmöUniversitet. Projektet finansierades av Institutionen för Urbana studier och genomfördesmellan åren 2018 och 2022. Utgångspunkten var att sjukdomen som benämnsutmattningssyndrom antar olika namn, tilldelas olika medicinska diagnoser och utgören betydande samhällelig utmaning. Utmattningssyndromet har i Sverige tilldelats enspecifik diagnos och kan därmed ge tillgång till sjukpenning och annan välfärd.Projektet har inte arbetat med medicinska eller terapeutiska antaganden ochkunskapsanspråk, utan sjukdomen betraktas utifrån olika organisatoriska perspektiv. Vihar därför varit intresserade av de processer på vårdcentraler och i andra sammanhangdär en diagnos formas och som i sin tur bildar grund för såväl rehabilitering somåtergång till arbete. Viktigt i sammanhanget är hur sjukdomen skiljer sig från etableradesomatiska sjukdomar, som exempelvis benbrott eller diabetes, genom att den är svår attdiagnosticera, och dessutom är samhälleligt stigmatiserad.Rapporten fokuserar hur utmattningsdiagnosen aktualiserar osäkerhet ochmotsättningar i hälso- och sjukvården vilka i sin tur påverkar patienterna och somi slutändan blir politiska. Diagnosens kontroversiella roll i Sverige visas i kapitel tvågenom att företrädare för olika kunskapssyn på diagnosen kommer till tals. I kapitel treredogörs för en annat perspektiv på utmattningsdiagnosen, där den i samhället för-givet-tagna arbetslinjen tas som avstamp för den praktiska organiseringen på arbetsplatser därden utmattningsdiagnosticerade arbetar.Inom projektets ram genomfördes en fältstudie med syfte att studera organiseringenkring utmattningssyndrom och denna ligger till grund för två delar av rapporten;kapitel två och tre. 4I projektet, dock utan specifikt fokus på diagnosen, har även en avhandling skrivitssom har fokuserat organiseringen av funktionen rehabkoordinator inom hälso- ochsjukvården. I kapitel fyra återfinns en fördjupning av denna funktion hur den vuxitfram och dess implementering genom dem som agerar i rollen.Rapporten inleds med en introduktion av övergripande syfte samt en beskrivning avsjukskrivningsprocessen inom det svenska trygghetssystemets ramar. Inledningskapitletavslutas med att ge röst åt den som ofta hörs minst – patienten – i debatten om hursjukförsäkringens regelverk kan beröra den som sjukskrivits. Vi introducerar därför vårrapport genom en autoetnografi om hur sjukskrivningsprocessen kan upplevas för densom drabbats.
|
|
10. |
- Flädjemark, Ulrika, 1962-
(författare)
-
Viljan att vara reko : biopolitik och professionsetik – rehabkoordineringens janusansikte
- 2023
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Rehabiliteringskoordinator (reko) har tillkommit som en ny, lagstadgad funktion i linje med att göra arbetsåtergång för sjukskrivna ett prioriterat område inom vården. Reko har som uppgift att stödja patienten, samordna den interna organiseringen i sjukskrivningsprocessen samt samverka med externa aktörer; såsom arbetsgivare och Försäkringskassans handläggare. Den förgivettagna metaforen är att rehabkoordinatorn agerar som ”spindeln-i-nätet” för att åstadkomma detta.Avhandlingen syftar till att studera rehabkoordinatorn i sjukskrivningsprocessen inom ramen för organisations- och professionsstudier. Utifrån syftet har två huvudsakliga frågeställningar formulerats; hur rehabkoordinatorns roll och funktion synliggörs i en vårdprofessionskontext, samt hur rehabkoordinatorn framstår som organisatorisk subjektivitet i förhållande till funktionens uppdrag. Avhandlingens teoretiska referensramar utgår från Michel Foucaults politiska filosofi med governmentality i förgrunden.Avhandlingens 19 semi-strukturerade intervjuer med rehabkoordinatorer har tillsammans med observationer samt offentliga dokument där rehabkoordinatorns arbetsuppgifter beskrivs, analyserats med tematisk nätverksanalys. I analysen har ett abduktivt förhållningssätt med utgångspunkt i en dispositiv analytisk strategi använts. Analysen visar att funktionen är otydlig i den dagliga verksamheten. Rehabkoordinatorn upplever oklarheter i hur uppdraget ska utformas, vilket även uttrycks i förhållande till hur lokal verksamhetsledning och kollegor uppfattar uppdraget. Otydligheten till trots uttalas en vilja att hjälpa och stödja patienten. Därmed skapar otydligheten och den goda viljans produktiva makt i förhållande till hur rehabkoordinatorn väljer att agera i rollen, två röda trådar som går hand i hand och interagerar med varandra.I styrande dokument framställs att vårdprofessionslogiken med dess intuitiva individcentrering och biopolitisk logik som övergripande legal styrning, enkelt kan sammanföras i en och samma roll vilket ger sken av ett rehabkoordineringens janusansikte som är oproblematiskt. Janusansiktets dubbelnatur kräver emellertid ett tydliggörande. Tydliggörande kommer till stånd genom att rehabkoordinatorn använder olika strategier, t ex genom klädsel och att använda rumslighet på ett sätt som koordinatorn finner lämpligt med utgångspunkt i den personliga tolkningen av hur rollen ska iscensättas. Att utarbeta strategier avseende hur rollen ska agera i förhållande till övriga vårdprofessioner, företrädesvis läkaren, är andra sätt att skapa tydlighet. Med utgångspunkt i offentliga dokument emotses ett görande från rehabkoordinatorns sida som överför en förväntad normering till patienten och övriga inom vårdorganisationen på ett sätt som gör att patienten förstår sitt eget bästa och agerar därefter. Rehabkoordinatorn formar i rollen som subjekt hur funktionen kommer att ta sitt uttryck genom följsamhet eller motstånd mot den förväntade normering som råder i styrande dokument. I subjektiveringsprocessen väljer rehabkoordinator som individ med vilket vetande i förgrunden som agerandet utövas och genom detta, hur subjektivitet formas. Andra metaforer än den förgivettagna spindeln-i-nätet ger här en bild av hur rollen formas; till exempel att agera detektiv, ventil, lots, brygga.Avhandlingen bidrar till förståelse hur statlig övergripande styrning konstituerar självstyrning och formering av organisatoriska subjektiviteter. I det här fallet det formande som rehabkoordinatorn uttrycker genom den subjektivitet som iscensätts för att klargöra otydligheten som kan ses ur två perspektiv, som möjliggörande och som hindrande. För att otydligheten inte ska leda till rolloklarhet behöver en dubbelriktad kommunikation komma till stånd inom vårdorganisationen – med chefer och med kollegor – med utgångspunkt i att tala klarspråk om det kontroversiella i rehabkoordinatoruppdraget där agerandet förväntas styras av det försäkringsmedicinska paradigmet.
|
|