1. |
- Basic, Goran, et al.
(författare)
-
Vårdkedja för ungdomar eller professionella? En processutvärdering av projektet ”Motverka våld och gäng”
- 2009
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- This report concerns a large evaluation of a project concerning Swedish juvenile care. We analyse how professionals, youngsters and parents perceived and interpreted the three-year project which involved different authorities whose representatives should form a care-giving chain. The project also employed a number of coordinators. Beyond accounting for the results from just over one houndred interviews and an intense field work our ambition was also to place our findings in a greater social and cultural context. The origin of our analysis is based upon the empirical material, not from a before hand constructed perspective; the example of the coordinators’ focus on administrative issues was therefore discovered through interviews and observations and not something that we were looking for or even expecting to find. At the same time no analysis can arise solely from an empirical material. When we, for example, use terms like ‘dispute props’, when talking about the involved actors discussions on different documents, it origins from reading the work of the classic sociologist Georg Simmel and modern social psychologist Ervin Goffman, both using dramaturgy as a metaphor for social interaction. The lasting impression from this project is the administrative position of the involved officials. They were strongly committed to meetings and documents, they reviewed and assessed each other using a bureaucratic language rather than discussing the individual youth with commitment. In fact the youths rather fell into a discursive shaddow when reading the interviews and field observations. In projects like this one, where officials should cooperate, the danger is that the meeting with its attached bureaucracy becomes the goal instead of the means. A more pragmatic stance regarding the meeting would rather see them being means through which distinct decisions and results carried the youth forth in a direction which the group, the parents and the youth had agreed on (the latter categories should, according to directives, be integrated). The meetings we attended rather displayed a startling inertia, issues that could have been resolved between meetings were not. The shortcomings in the measures were not followed up with attribution of responsibility.
|
|
2. |
|
|
3. |
- Laanemets, Leili, et al.
(författare)
-
Kön och behandling inom tvångsvård : en studie av hur vården organiseras med avseende på genus
- 2008
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Syftet med studien var att beskriva, problematisera och analysera hur frågor om kön/genus hanteras på SiS institutioner. Studien består av observationer vid tio avdelningar, intervjuer med personal och internetbaserade enkäter till personal inom SiS. Den huvudsakliga metoden utgörs av observationerna. Utgångspunkten för dessa var att belysa det konkreta och vardagliga arbetet på avdelningsnivå med avseende på genus. Studien visar att flickor och pojkar bemöttes på olika vis inom ungdomsvården. Pojkarna gavs inte tillgång till samma variation av beteende- och uttrycksmöjligheter som flickorna. De fick bland annat inte visa sin oro och osäkerhet, vara ledsna eller vara ”små”. De skulle lära sig att bli stora, starka, ansvarstagande och rationella män utan att visa sina känslor. Vården kan därför sägas uppvisa en större ensidighet i relation till pojkarna. Bemötandet av flickorna var ett annat. Flickorna betraktades som skörare och man ville hindra dem från att misslyckas. De tilläts i betydligt högre grad att uppvisa variationer avseende uttrycksformer för känslor och beteenden och fick ett större individuellt handlingsutrymme. Inom vuxenvården hade genusperspektivet en underordnad roll. Det fanns inte någon målsättning att vården skulle utveckla klienternas syn på kön. Snarare var det så att verksamheterna bidrog till att befästa rådande, normativa, könsföreställningar och könsstrukturer.
|
|
4. |
- Wästerfors, David
(författare)
-
Konflikthantering i ungdomsvård ur ett sociologiskt perspektiv
- 2009
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Ett bråk passerar sällan obemärkt, tvärtom väcker det människors intresse och engagemang. Men vad innebär uppmärksamheten för bråkets utveckling? Hur hanteras en mellanmänsklig konflikt? Denna rapport berättar om bråkets betydelse, varierande förlopp och hantering i ungdomsvården utifrån etnografiskt material (observationer och intervjuer) från framför allt en institution, här kallad Silverbäcken. Med hjälp av empiriska exempel argumenterar författaren för ett sociologiskt perspektiv på ungdomsvårdens konflikthantering. Konflikter visar sig vara sammanflätade med institutionens vardagliga sysslor, och personalens tillrättavisningar eller ingripanden ”förhandlas fram” i socialt samspel. En rad användbara begrepp förklaras och belyses: mikropolitik, eskalering och de-eskalering, situationella och institutionella åtgärder, going concerns, behärskning, bråkförklaringar och låtsasbråk. Rapporten innehåller även en forskningsöversikt och reflektioner över forskarens relation till fältet.
|
|
5. |
|
|
6. |
|
|
7. |
- Basic, Goran, et al.
(författare)
-
Vårdkedja för ungdomar eller professionella? : en processutvärdering av projektet ”Motverka våld och gäng”
- 2009
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- På uppdrag av Socialdepartementet har SiS under perioden 1 juli 2006 till 31 december 2008 genomfört ett projekt som tog namnet Motverka Våld och Gäng (MVG). I projektet ingick 15 utvalda kommuner, i första hand storstäderna Stockholm, Göteborg och Malmö och deras grannkommuner. I uppdraget ingick att subventionera kommunernas vårdavgifter och att anställa kvalificerade samordnare. Tusentalet ungdomar skrevs in på SiS institutioner från de deltagande kommunerna under projektet som totalt kom att kosta 223 miljoner kronor. Målet med projektet var att de ungdomar som deltog, skulle uppnå positiva och bestående förändringar av sin livssituation, bryta umgänget med kriminella kamrater och förbättra sin skolgång. I uppdraget ingick också att förbättra familjens och nätverkets möjligheter att fungera. Projektet skulle dessutom bidra till att skapa fungerande modeller för samverkan mellan SiS och socialtjänsten. Projektet genomgår två utvärderingar, dels denna processutvärdering, dels en effektutvärdering vars resultat väntas år 2010. Den här redovisade processutvärderingen av MVG-projektet har genomförts av Goran Basic, Joakim Thelander och Malin Åkerström vid Lunds universitet. Materialet består av intervjuer med ungdomar, föräldrar, samordnare, socialtjänstpersonal, institutionspersonal och projektledning. Därutöver har möten observerats och en enkät distribuerats till socialtjänsten.
|
|
8. |
- Basic, Goran, et al.
(författare)
-
Vårdkedja för ungdomar eller professionella? : en processutvärdering av projektet ”Motverka våld och gäng”
- 2009
-
Bok (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- På uppdrag av Socialdepartementet har SiS under perioden 1 juli 2006 till 31 december 2008 genomfört ett projekt som tog namnet Motverka Våld och Gäng (MVG). I projektet ingick 15 utvalda kommuner, i första hand storstäderna Stockholm, Göteborg och Malmö och deras grannkommuner. I uppdraget ingick att subventionera kommunernas vårdavgifter och att anställa kvalificerade samordnare. Tusentalet ungdomar skrevs in på SiS institutioner från de deltagande kommunerna under projektet som totalt kom att kosta 223 miljoner kronor. Målet med projektet var att de ungdomar som deltog, skulle uppnå positiva och bestående förändringar av sin livssituation, bryta umgänget med kriminella kamrater och förbättra sin skolgång. I uppdraget ingick också att förbättra familjens och nätverkets möjligheter att fungera. Projektet skulle dessutom bidra till att skapa fungerande modeller för samverkan mellan SiS och socialtjänsten. Projektet genomgår två utvärderingar, dels denna processutvärdering, dels en effektutvärdering vars resultat väntas år 2010. Den här redovisade processutvärderingen av MVG-projektet har genomförts av Goran Basic, Joakim Thelander och Malin Åkerström vid Lunds universitet. Materialet består av intervjuer med ungdomar, föräldrar, samordnare, socialtjänstpersonal, institutionspersonal och projektledning. Därutöver har möten observerats och en enkät distribuerats till socialtjänsten.
|
|
9. |
|
|
10. |
|
|
11. |
|
|
12. |
- Yohanes, Lena, et al.
(författare)
-
"De kommer ut fräscha och fina" : om tvång och hemlöshet
- 2002
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Forskningsprojektet Tvångsvårdade missbrukare i hemlöshet under ledning av professor Hans Swärd har sin upprinnelse i iakttagelsen att många hemlösa blir föremål för tvångsvård samtidigt som många tvångsvårdade missbrukare hamnar i hemlöshet efter LVM-vården. Forskargruppen har genomfört en pilotundersökning bestående av tre delar: 1) en uppföljning av personer hemmahörande i Lund, Malmö eller Helsingborg, som vårdats enligt LVM under år 2000, 2) en vinjettstudie med representanter för ett antal bostadsbolag om tvångsvårdade missbrukares möjligheter att få hyra en lägenhet samt 3) en intervjustudie med några tvångsvårdade och olika kategorier av professionella om deras erfarenheter av tvångsvård och boende. Trots studiens pilotkaraktär visar resultaten tydligt problematiken kring boendet för missbrukarna. Var femte tvångsvårdad som hade egen bostad när vården inleddes, har under vårdtiden blivit av med bostaden. Ingen som inledningsvis var bostadslös har efter tvångsvården fått egen lägenhet. Detta, om något, visar boendesituationens allvar. Att ha en egen bostad är själva grunden för ett värdigt liv och en förutsättning för en framgångsrik väg bort från missbruket.
|
|
13. |
- Basic, Goran, 1972-, et al.
(författare)
-
Vårdkedja för ungdomar eller professionella? En processutvärdering av projektet ”Motverka våld och gäng” : [ A “Treatment Chain” for Young People or the Professionals? A Process Evaluation of the “Counteract Violence and Gangs” – Project in Sweden ]
- 2009
-
Rapport (refereegranskat)abstract
- This report concerns a large evaluation of a project concerning Swedish juvenile care. We analyse how professionals, youngsters and parents perceived and interpreted the three-year project which involved different authorities whose representatives should form a care-giving chain. The project also employed a number of coordinators. Beyond accounting for the results from just over one houndred interviews and an intense field work our ambition was also to place our findings in a greater social and cultural context. The origin of our analysis is based upon the empirical material, not from a before hand constructed perspective; the example of the coordinators’ focus on administrative issues was therefore discovered through interviews and observations and not something that we were looking for or even expecting to find. At the same time no analysis can arise solely from an empirical material. When we, for example, use terms like ‘dispute props’, when talking about the involved actors discussions on different documents, it origins from reading the work of the classic sociologist Georg Simmel and modern social psychologist Ervin Goffman, both using dramaturgy as a metaphor for social interaction. The lasting impression from this project is the administrative position of the involved officials. They were strongly committed to meetings and documents, they reviewed and assessed each other using a bureaucratic language rather than discussing the individual youth with commitment. In fact the youths rather fell into a discursive shaddow when reading the interviews and field observations. In projects like this one, where officials should cooperate, the danger is that the meeting with its attached bureaucracy becomes the goal instead of the means. A more pragmatic stance regarding the meeting would rather see them being means through which distinct decisions and results carried the youth forth in a direction which the group, the parents and the youth had agreed on (the latter categories should, according to directives, be integrated). The meetings we attended rather displayed a startling inertia, issues that could have been resolved between meetings were not. The shortcomings in the measures were not followed up with attribution of responsibility.
|
|
14. |
|
|