11. |
|
|
12. |
|
|
13. |
- Dodig-Crnkovic, Gordana, 1955
(author)
-
Cognitive Architectures Based on Natural Info-Computation
- 2022
-
In: Studies in Applied Philosophy, Epistemology and Rational Ethics. - Cham : Springer. - 2192-6255 .- 2192-6263. ; , s. 3-13, s. 3-13
-
Book chapter (peer-reviewed)abstract
- At the time when the first models of cognitive architectures have been proposed, some forty years ago, understanding of cognition, embodiment and evolution was substantially different from today’s. So was the state of the art of information physics, information chemistry, bioinformatics, neuroinformatics, computational neuroscience, complexity theory, self-organization, theory of evolution, as well as the basic concepts of information and computation. Novel developments support a constructive interdisciplinary framework for cognitive architectures based on natural morphological computing, where interactions between constituents at different levels of organization of matter-energy and their corresponding time-dependent dynamics, lead to complexification of agency and increased cognitive capacities of living organisms that unfold through evolution. Proposed info-computational framework for naturalizing cognition considers present updates (generalizations) of the concepts of information, computation, cognition, and evolution in order to attain an alignment with the current state of the art in corresponding research fields. Some important open questions are suggested for future research with implications for further development of cognitive and intelligent technologies.
|
|
14. |
- Mindus, Patricia
(author)
-
Austin and Scandinavian Realism
- 2013
-
In: The Legacy of John Austin's Jurisprudence. - : Springer-Verlag New York. ; , s. 73-106
-
Book chapter (peer-reviewed)abstract
- The imperative theory of law exemplified in the work of John Austin is the object of much criticism in the movement of Scandinavian legal realism (SLR). The very core notions of command, sovereignty and will are targeted. This paper explores the Scandinavian readings of Austin’s theory, chiefly by reconstructing the main arguments of Axel Hägerström’s criticism of the will-theory and Karl Olivecrona’s reading of the imperative character of law. Special attention is paid to the affinities between the various outlooks and to their core differences. On one hand, strong resemblances can be discovered in the common methodological afflatus and respect for Hume’s principle. On the other hand – apart from contrasting opinions on minor aspects (such as tacit consent grounding custom) – among the unbridgeable divergences mention should be made of the view on morals: Austin embraced a form of cognitivism, while the Scandinavians supported a strict form of non-cognitivism. In order to assess the originality of the Scandinavian attack on the imperative theory of law, the aim of the paper is to test to what extent it stimulated the seminal work on the question of law’s authoritative dimension in SLR.
|
|
15. |
|
|
16. |
-
Omodernt : Människor och tankar i förmodern tid
- 2009. - 1
-
Editorial collection (other academic/artistic)abstract
- Kan vi idag ha något att lära av de klassiska, medeltida och tidigmoderna kulturerna? Många skulle svara ja på den frågan, men det finns också de som skulle beskriva det förmoderna som irrationellt, traditionsbundet, kollektivistiskt och framför allt otidsenligt. Att behålla kontakten med det förmoderna behöver inte betyda att man bekräftar ett "arv" från det förflutna eller ägnar sig åt återbruk av äldre tiders idéer. Bättre är att omvandla, utveckla eller avveckla tidigare tankar eller kritik kring sociala och estetiska mönster. I antologin Omodernt - Människor och tankar i förmodern tid medverkar elva forskare som representerar en rad humanistiska discipliner. Deras texter berättar på mångfacetterade sätt om idéer och föreställningar, språk och texter från antiken till 1600-talet som är relevanta än idag. De argumenterar för vikten av kunskap om de perioder som ligger före vår moderna tid och ger konkreta exempel på forskning i den andan. Det viktiga är att uppmuntra kommunikation över seklen, viljan att vidga sina egna associationer kring mänskligt handlande, att fördjupa sina insikter om hur människor i historien försökt att hantera sin existentiella och samhälleliga situation. Genom sådana perspektivbyten kan vi i bästa fall få klargörande idéer även om vår egen tid.
|
|
17. |
|
|
18. |
|
|
19. |
- Munthe, Christian, 1962
(author)
-
Om krishantering i offentlig verksamhet
- 2022
-
In: Tidskriften Alba. - 1403-5448. ; :2022-08-25
-
Journal article (other academic/artistic)abstract
- På bara några år har samhällets beredskap att mota undan, mildra och hantera allvarliga hot och påfrestningar seglat upp som ett huvudtema i svensk samhällsdebatt. Det gäller förstås den högaktuella situationen föranledd av den drastiska upptrappningen av Rysslands krig mot Ukraina. Men det gäller i lika hög grad pandemin, förorsakad av sjukdomen Covid-19. Sedan tidigare har ljus riktats mot samhällets svårigheter att hantera stora flyktingströmmar (som de kommande decennierna kan förväntas bli mångdubbelt större i klimatförändringarnas spår) och systemfel i styrning och finansiering av rättsväsende, skola och sjukvård. Pågående och växande strukturella hot som antibiotikaresistens, klimatförändringar, svårbekämpad organiserad brottslighet och bristfällig försörjning av material, infrastruktur och kompetens för samhällets centrala funktioner har uppmärksammats gång på gång. Men den svenska offentliga samhällsdiskursen fortsätter att vara dålig på att artikulera beredskapsfrågan som ett övergripande perspektiv på politik och samhälle, så även de politiska partierna. Man förlorar sig i än den ena, än den andra specifika detaljfrågan och politiken är mestadels reaktiv snarare än preventiv. Men debattklimatet håller på att förskjutas och i den här krönikan vill jag bidra till den utvecklingen utifrån min utsiktspunkt som forskare om moral- och samhällsfilosofi, beslutsfattande under osäkerhet, folkhälsoarbete, leveranssäkerhet och antibiotikaresistens. Min poäng är att olika beredskapstankar och -diskussioner hakar i varandra på väsentliga sätt. Detta beror på att de vilar på en gemensam grund av etiska normer och värderingar som handlar om moraliskt och politiskt ansvar och – förstås – olika synsätt på vilka dessa normer och värderingar är. Om dessa görs tydligare ökar förutsättningarna att sambandet mellan en rad skilda beredskapsdebatter tydliggörs. Därmed kan också en grund skönjas för ett sammanhållet synsätt på hur samhällets värdering av beredskap bör se ut och hur de kostnader som beredskapen ofrånkomligen kräver – samhällsekonomiskt, politiskt och etiskt – kan berättigas.
|
|
20. |
- Munthe, Christian, 1962
(author)
-
The Price of Precaution and the Ethics of Risk
- 2011
-
Book (other academic/artistic)abstract
- Since a couple of decades, the notion of a precautionary principle plays a central and increasingly influential role in international as well as national policy and regulation regarding the environment and the use of technology. Urging society to take action in the face of potential risks of human activities in these areas, the recent focus on climate change has further sharpened the importance of this idea. However, the idea of a precautionary principle has also been problematised and criticised by scientists, scholars and policy activists, and been accused of almost every intellectual sin imaginable: unclarity, impracticality, arbitrariness and moral as well as political unsoundness. In that light, the very idea of precaution as an ideal for policy making rather comes out as a dead end. On the basis of these contrasting starting points, Christian Munthe undertakes an innovative, in-depth philosophical analysis of what the idea of a precautionary principle is and should be about. A novel theory of the ethics of imposing risks is developed and used as a foundation for defending the idea of precaution in environmental and technological policy making against its critics, while at the same time avoiding a number of identified flaws. The theory is shown to have far-reaching consequences for areas such as bio-, information- and nuclear technology, and global environmental policy in areas such as climate change. The author argues that, while the price we pay for precaution must not be too high, we have to be prepared to pay it in order to act ethically defensible. A number of practical suggestions for precautionary regulation and policy making are made on the basis of this, and some challenges to basic ethical theory as well as consumerist societies, the global political order and liberal democracy are identified
|
|