1. |
|
|
2. |
|
|
3. |
- Miguel, Cristina, 1979
(författare)
-
Beyond engineered intimacy: Navigating social media platforms to manage intimate relationships
- 2017
-
Ingår i: in Andreassen, R., Nebeling, M., Petersen, K. H., and Raun, T. (eds.) Mediated intimacies. Connectivities, relationalities and proximities.
-
Bokkapitel (refereegranskat)
|
|
4. |
- Ljungberg, Jan, 1956
(författare)
-
Sociala medier
- 2018
-
Ingår i: Digitalisering och styrning. - Lund : Studentlitteratur. - 9789144117447 ; , s. 295-314
-
Bokkapitel (refereegranskat)
|
|
5. |
- Andersson, Ulrika, 1977
(författare)
-
Journalistiken och organisationen
- 2015
-
Ingår i: Handbok i journalistikforskning - (red.) Michael Karlsson, Jesper Strömbäck. - Lund : Studentlitteratur. - 9789144100777 ; , s. 133-150
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- Medieorganisationers verksamhet karakteriseras strävan att uppnå såväl journalistiska ideal och mål som affärsmässiga målsättningar. Det arbete som pågår präglas av dualism i termer av centralisering och decentralisering, rationalitet och intuitivitet respektive kreativitet och effektivitet. Begrepp som hybridföretag, både-och-företag och dualistiska organisationer har använts för att beskriva medier som organisationer, där verksamhetens skiftande karaktär bidrar till att organisationens delar präglas av olika slags strukturer och kulturer. Samtidigt som arbetet på redaktionen ställer krav på rutinisering och standardisering måste nyhetsorganisationens struktur också vara tillräckligt löst organiserad för att kunna hantera en till stora delar oförutsägbar omvärld. Att detaljstyra verksamheten från ledningshåll har ofta varit svårt, inte minst då delar av arbetet sker ute på fältet. Sedan mitten av 1990-talet har det dock skett stora förändringar vilka också har fått konsekvenser för organisationens styrning av det redaktionella arbetet. Följande kapitel syftar till att ge en översikt över relevanta teorier och internationell respektive svensk forskning om det redaktionella ledarskapet och hur detta har påverkats av förändrade villkor i organisationen och det omgivande samhället.
|
|
6. |
- Werner, Ann, 1976-, et al.
(författare)
-
Genusskapande i digitalt musikbruk
- 2015
-
Ingår i: Mediers känsla för kön. - Göteborg : Nordicom. - 9789187957123 ; , s. 155-170
-
Bokkapitel (refereegranskat)
|
|
7. |
|
|
8. |
- Grusell, Marie, 1965
(författare)
-
Arbetet med målgrupper blir allt viktigare
- 2018
-
Ingår i: Snabbtänkt: Reflektioner från valet 2018 av ledande forskare. - Sundsvall : DEMICOM. - 9789188025999
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- I det moderna informationssamhället finns ett överskott på information och ett underskott på uppmärksamhet, mål-gruppsanpassning är därför viktigt för att vara effektiv i sin kommunikation. Användandet av riktade budskap gentemot olika väljargrupper är dock inget nytt utan är ett beprövat grepp och en självklarhet för att nå ut till ”rätt” väljare. Arbe-tet med målgruppsanalyser blir också allt viktigare i och med att väljargrupperna blir allt mer rörliga. Partierna behöver känna sina målgrupper för att kunna utforma sin kommuni-kation på ett bra/rätt sätt.
|
|
9. |
- Roos, John Magnus
(författare)
-
The winner takes IT all : Swedish digital divides in global internet usage
- 2018. - 1
-
Ingår i: Digital Transformation and Global Society. - Cham : Springer Nature Switzerland AG. - 9783030028459 - 9783030028466 ; , s. 3-18
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- In the present study, we examined the influence of personality factors and demographic factors on Internet usage. Personality was defined from the Five Factor Model of personality in terms of Openness, Conscientiousness, Extraversion, Agreeableness, and Neuroticism, while demographic factors were defined as gender, age and socioeconomic status (e.g. income and educational attainment). The results from a large, representative Swedish sample (N = 1,694) show that global Internet usage can be explained by a high degree of Extraversion, young age and high socioeconomic status. Our findings are consistent with some previous studies, but in contrast with others. We discuss contrasting results in terms of different study designs, cultures and time periods of Internet development. The results are discussed in terms of the “rich get richer model” and digital divides, and what broader implication our findings might have for society. The study may help facilitate our understanding regarding future challenges in the Internet design.
|
|
10. |
|
|