1. |
|
|
2. |
|
|
3. |
|
|
4. |
|
|
5. |
- Hagström, Peter, 1967-
(författare)
-
Hur stor är den svenska bioenergipotentialen?
- 2006
-
Ingår i: Fakta Skog - Om forskning vid Sveriges lantbruksuniversitet. - Uppsala : Sveriges Lantbruksuniversitet. - 1400-7789. ; :1, s. 1-4
-
Forskningsöversikt (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Med ny omvandlingsteknik skulle den fysiska biomassapotentialen i Sverige kunna stå för ca 40 % av den svenska elproduktionen eller drygt 90 % av all drivmedelsanvändning. Produktionskostnaderna för elektricitet eller transportarbete via omvandling av biomassa blir jämförbara med dagens fossilbaserade energisystem. Emergianalyser visar att bioenergisystem är resurskrävande, vilket medför att utbytet av totala resurser till samhället blir litet jämfört med alternativa (både fossilbaserade och förnyelsebara) energisystem.
|
|
6. |
- Jansson, Gunnar, et al.
(författare)
-
Vildsvinen och skogsbruket
- 2009
-
Ingår i: Fakta. Skog. - 1400-7789.
-
Annan publikation (populärvet., debatt m.m.)
|
|
7. |
|
|
8. |
|
|
9. |
|
|
10. |
- Lithell, Cajsa, et al.
(författare)
-
Mykorrhizasvamparnas näringsupptag : nyckeln till ökad förståelse för störningseffekter på svampsamhället?
- 2009
-
Ingår i: Fakta. Skog. - 1400-7789.
-
Annan publikation (populärvet., debatt m.m.)abstract
- • I svenska barrskogar är nästan alla trädens finrötter koloniserade av symbiotiska mykorrhizasvampar som hjälper träden att tillgodogöra sig näringsämnen i marken. • Vår kunskap om mykorrhizasvamparnas omsättning av kväve och fosfor i skogsmark bygger på studier av några få snabbväxande och lättodlade svamparter. Tyvärr är det inte alltid de lättodlade svamparterna som är vanligast, och därmed ekologiskt viktiga, ute i skogen. • Här visar vi att flera av de ekologiskt viktigaste arterna går att odla i renkultur. Alla svamparter som vi undersökt kan bilda enzymer som gör det möjligt för dem att utnyttja ett flertal olika kväve- och fosforkällor. Förmågan att ta upp olika näringsämnen varierade dock avsevärt mellan arterna. • Ökad kunskap om ektomykorrhizasvamparnas näringsupptag kan ge oss större möjligheter att förutse hur svamparna reagerar på störningar i miljön, t.ex. förändrat klimat och ökat kvävenedfall
|
|