1. |
- Andersson, Janicke, 1975-, et al.
(författare)
-
Att möta sexuell utsatthet – Professionella perspektiv i arbetet med unga nyanlända
- 2024. - 1
-
Bok (refereegranskat)abstract
- Många unga har upplevt sexuellt våld eller varit utsatta för olika risker under och efter migrationen till Sverige. Det kan exempelvis handla om barnäktenskap, att sälja sex för sin överlevnad, om människohandel, hedersrelaterat våld eller våldtäkt. I Att möta sexuell utsatthet beskriver författarna professionellas möten med nyanlända barn och unga som har erfarenhet av sexuellt våld. Hur bör professionella i Sverige bemöta och hantera de ungas berättelser? Hur ska de agera när de möter barn som är gifta? På vilket sätt kan skolan vara ett stöd? Hur bör samverkan ske mellan olika professionella grupper? Boken riktar sig till studenter inom socialt arbete, omvårdnad och folkhälsa men kan också läsas av professionella som möter unga nyanlända inom olika verksamheter.
|
|
2. |
- Eriksson, Helena, 1978-, et al.
(författare)
-
School social work practice with Newly Arrived Young Migrants - at the Interface Between Counseling and Therapy
- 2023
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Background: Young migrants can be described as a vulnerable group with trauma and exposure to violence as a frequently occurring part of their life story and migration process. The need for professional counselling in this group is extensive. A profession that many young migrants meet is school counselors. This study aims to gain a deeper understanding of school social work practice with newly arrived young migrants. The research question is how school counselors’ reason regarding their role and responsibility in relation to counselling young migrants.Method: The study is based on qualitative interviews with 15 school counselors who meet newly arrived young migrants daily. The interviews have been analyzed using a qualitative thematic analysis.Findings: The delimitation of what counselling lies within the school counselor's responsibility, is not clear. The fact that school counselors experience that other parts of the welfare system are not available for young migrants force them to go beyond what they describe as a part of their professional responsibility and carry out therapeutic counselling. The school counselors use different tools and methods in their counselling and mix them based on their own area of interest, education, and experience.Conclusion: The accessibility that newly arrived young migrants have to the school counselor creates a role as the “only” professional available to support with counselling. This means that the school counselors need to go outside their professional domain. The school counselor’s discretion in relation to the type of counselling and how it is conducted appears to be unlimited.
|
|
3. |
- Helmersson, Sara, 1979-, et al.
(författare)
-
Förebyggande insatser mot hedersrelaterat våld : Fokus på utövare och potentiella utövare
- 2024. - 1
-
Ingår i: Hedersrelaterat våld och förtryck. - Stockholm : Liber. ; , s. 136-148
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- I detta kapitel har vi, med hjälp av tidigare forskning, utvärderingsstudier och rapporter, sammanställt och diskuterat kunskapen om insatser i det våldspreventiva arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck med fokus på utövare och potentiella utövare av våldet. Det handlar om våldspreventiva insatser som riktar sig till unga i skolan och på fritiden och som ofta genomförs av civila aktörer, samt stöd- och behandlingsinsatser inom socialtjänst och Kriminalvården när våldet är ett faktum.
|
|
4. |
- Högdin, Sara, 1972-, et al.
(författare)
-
Skolkuratorers erfarenheter av hedersrelaterat våld och förtryck i skolmiljö
- 2024. - 1
-
Ingår i: Hedersrelaterat våld och förtryck. - Stockholm : Liber. ; , s. 84-96
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- För unga som växer upp med hedersrelaterat våld och förtryck, precis som för unga som utsätts för andra former av våld i hemmet, kan skolan stå för trygghet och vuxna i skolan kan vara avgörande för dem som behöver söka stöd för sin situation. Skolpersonalens möjligheter att identifiera elever som kan behöva stöd från samhällets sida är en del av det som ofta benämns för skolans sociala uppdrag. Skolkuratorn är den profession som har ett övergripande ansvar för det psykosociala stödet till elever, vilket innefattar såväl hälsofrämjande och förebyggande arbete som åtgärdande insatser. Skolkuratorn är således en nyckelperson när det kommer till att identifiera och stödja barn och unga som lever med hedersrelaterade normer och begränsningar. Syftet med det här kapitlet är att, utifrån skolkuratorers egna erfarenheter, beskriva och diskutera hur hedersrelaterat våld och förtryck kan komma till uttryck i grund- och gymnasieskolan samt skolkuratorernas handlingsutrymme när det kommer till att identifiera och stödja unga i en utsatt situation.
|
|
5. |
- Högdin, Sara, 1972-, et al.
(författare)
-
Young people in honour-based contexts : negotiations and reasoning on the obligation to report concern among school staff in Sweden
- 2023
-
Ingår i: Nordic Social Work Research. - Philadelphia : Routledge. - 2156-857X .- 2156-8588.
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- In Sweden, school staff are legally responsible to report concern for a child’s welfare to social services. This obligation can be regarded as a cornerstone of social protection for children exposed to various forms of domestic violence, including honour-based violence (HBV). However, research indicates a tendency to underreport suspicion of child neglect by occupational groups in countries that apply mandatory reporting laws. This article examines the questions: How do school staff reason on their legal responsibilities in relation to reporting children and young people with a migrant background who are exposed to, or suspected victims of, HBV? What specific dilemmas can be identified in such situations? The study is based on qualitative interviews with school staff, particularly school counsellors, and a qualitative thematic analysis has been conducted. The results indicate that HBV is a complex field for professionals to handle and often becomes a subject of negotiation in relation to mandatory reporting. School staff commonly express a lack of trust in the social services’ knowledge or possibility to support children or young people in honour-based contexts. The respondents also reason around the notion that a report might lead to a worsened situation for the young person and increased control from the family. This all together shows an uncertainty or an internal moral conflict on the reporting obligation among school staff. © 2023 The Author(s).
|
|
6. |
|
|
7. |
- Adman, Per, et al.
(författare)
-
171 forskare: ”Vi vuxna bör också klimatprotestera”
- 2019
-
Ingår i: Dagens nyheter (DN debatt). - Stockholm. - 1101-2447.
-
Tidskriftsartikel (populärvet., debatt m.m.)abstract
- DN DEBATT 26/9. Vuxna bör följa uppmaningen från ungdomarna i Fridays for future-rörelsen och protestera eftersom det politiska ledarskapet är otillräckligt. Omfattande och långvariga påtryckningar från hela samhället behövs för att få de politiskt ansvariga att utöva det ledarskap som klimatkrisen kräver, skriver 171 forskare i samhällsvetenskap och humaniora.
|
|
8. |
- Helmersson, Sara, 1979-, et al.
(författare)
-
De ensamkommandes ensamhet – Unga migranters röster om exkludering och förutsättningar för integration i två norrländska landsbygdskommuner
- 2023
-
Ingår i: Socialvetenskaplig tidskrift. - Linköping : Förbundet för forskning i socialt arbete (FORSA). - 1104-1420 .- 2003-5624. ; 30:3, s. 681-699
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- The purpose of this article is to deepen our understanding of integration and exclusion of unaccompanied minors, by using a phenomenological, affective framework on their experiences and feelings. The article is based on qualitative interviews with 36 young people who came to two northern rural municipalities in Sweden without guardians during 2015. The interview situation raised questions about our research position, which is reflected upon in an autobiographical note. The study shows that various forms of loneliness and feelings of exclusion are a consistent theme in the young people's life stories. The loneliness often appears as situational and connected to the migration experience and the initial reception in the recipient country. The interviews also contain voices of great loss, but also concern, in relation to the family of origin. Sometimes a distrust of the interview situation could be discerned, where the young people's lives made a strong impression, and loneliness was embodied. The results open for questioning a medicalization of social and existential needs, but also of the problematic nature of a traditional researcher role in this context.
|
|
9. |
|
|
10. |
|
|