1. |
|
|
2. |
- Jonasson, Grethe, 1945, et al.
(författare)
-
Skeletal bone mineral density in relation to thickness, bone mass, and structure of the mandibular alveolar process in dentate men and women.
- 2007
-
Ingår i: European journal of oral sciences. - : Wiley. - 0909-8836 .- 1600-0722. ; 115:2, s. 117-23
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Peri-apical radiographs have been used to identify women with low bone mineral density (BMD) in various parts of the skeleton, but their usefulness for men has not been elucidated. The aim of this study was to test if the mandibular bone structure and bone mass in men and women were related to the BMD of the forearms, determined by dual X-ray absorptiometry, in 42 men and 42 women (aged 18-84 yr). Mandibular alveolar thickness was measured in casts, and alveolar 'bone mass' was estimated on digital radiographs using gray-shade distribution. Alveolar bone structure was evaluated visually (trabecular pattern) on analog radiographs and with its bone texture on digitized radiographs. Bone texture was correlated to BMD in both men and women. BMD was correlated to alveolar bone mass and trabecular pattern in women, but not in men. Bone texture and body mass index (BMI) explained 57% of the variance in BMD for men, whereas trabecular pattern and age explained 50% of the variance in BMD for women. Sparse trabeculation was associated with osteopenia. We conclude that alveolar bone texture and BMI are predictors of BMD for men, and age and trabecular pattern are predictors of BMD for women.
|
|
3. |
- Berglund, Lisa, et al.
(författare)
-
A whole-genome bioinformatics approach to selection of antigens for systematic antibody generation
- 2008
-
Ingår i: Proteomics. - : Wiley. - 1615-9853 .- 1615-9861. ; 8:14, s. 2832-2839
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Here, we present an antigen selection strategy based on a whole-genome bioinformatics approach, which is facilitated by an interactive visualization tool displaying protein features from both public resources and in-house generated data. The web-based bioinformatics platform has been designed for selection of multiple, non-overlapping recombinant protein epitope signature tags by display of predicted information relevant for antigens, including domain- and epitope sized sequence similarities to other proteins, transmembrane regions and signal peptides. The visualization tool also displays shared and exclusive protein regions for genes with multiple splice variants. A genome-wide analysis demonstrates that antigens for approximately 80% of the human protein-coding genes can be selected with this strategy.
|
|
4. |
- Cornelissen, Johannes H C, et al.
(författare)
-
Global negative vegetation feedback to climate warming responses of leaf litter decomposition rates in cold biomes
- 2007
-
Ingår i: Ecology Letters. - : Wiley. - 1461-023X .- 1461-0248. ; 10:7, s. 619-627
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Whether climate change will turn cold biomes from large long-term carbon sinks into sources is hotly debated because of the great potential for ecosystem-mediated feedbacks to global climate. Critical are the direction, magnitude and generality of climate responses of plant litter decomposition. Here, we present the first quantitative analysis of the major climate-change-related drivers of litter decomposition rates in cold northern biomes worldwide.Leaf litters collected from the predominant species in 33 global change manipulation experiments in circum-arctic-alpine ecosystems were incubated simultaneously in two contrasting arctic life zones. We demonstrate that longer-term, large-scale changes to leaf litter decomposition will be driven primarily by both direct warming effects and concomitant shifts in plant growth form composition, with a much smaller role for changes in litter quality within species. Specifically, the ongoing warming-induced expansion of shrubs with recalcitrant leaf litter across cold biomes would constitute a negative feedback to global warming. Depending on the strength of other (previously reported) positive feedbacks of shrub expansion on soil carbon turnover, this may partly counteract direct warming enhancement of litter decomposition.
|
|
5. |
- Jonasson, Sven, et al.
(författare)
-
Modeller för transport och spridning av föroreningar fas 2
- 2007
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Grundvattenmodeller kan vara mycket kraftfulla verktyg för att beräkna och visualisera grundvattenflöde och föroreningstransport. I rätt sammanhang och rätt använda är grundvattenmodeller viktiga och kostnadseffektiva verktyg för att ta fram beslutsunderlag för riskbedömningar, åtgärdsförslag, projektering av efterbehandlingsåtgärder, etc. Föreliggande handledning syftar till att underlätta användning av modellverktyg för beskrivning av föroreningstransport med grundvatten, samt medverka till att höja kunskapsnivån så att dessa verktyg används på ett lämpligt sätt. Handledningen är programoberoende och har tagits fram för att ge handfasta råd för upprättande av modeller för simulering av föroreningstransport. Handledningen omfattar hela modelleringsprocessen, från de förberedande arbetena, själva upprättandet av modellen till avrapporteringen. Modelleringsprocessen tar sin början i problemformuleringen. Sedan följer upprättandet en konceptuell hydrogeologisk modell över det aktuella området. Den konceptuella modellen används som underlag vid skapande av den numeriska modellen. För detta arbete krävs en god förståelse geologiska förhållanden, anläggningar som ändrar de naturliga grundvattenflödena, områdets vattenbalans, grundvattennivåer, grundvattenflöden och vattenstånd i vattendrag och grundvattenkemisk karaktärisering. Numeriska beräkningsmodeller för beräkning av föroreningstransport kan göras på många olika sätt alltifrån relativt enkla till mycket komplexa modeller. Den numeriska flödesmodellen upprättas sedan i en programvara/-kod. Modellen lagerindelas på lämpligt sätt utifrån de geologiska förutsättningarna och avgränsas geografiskt utifrån de hydrauliska förutsättningarna genom ansättande av s k randvillkor. Baserat på vilken flödesmodell som utnyttjas kan sedan olika moduler kopplas på för att beräkna masstransporten av föroreningar som tar hänsyn till diffusion och dispersion, nedbrytning, kemiska reaktioner, avångning, sorptionsprocesser etc. Det är viktigt att modellen inte blir mer komplex än att den ger de svar som vi är ute efter. För att modellera och simulera ämnestransport i grundvatten krävs ett antal nödvändiga indata och kvalitet. Mängd och typ styr hur komplex modellen kan vara samt vilka resultat som kan förväntas från modelleringsarbetet. När modellen har upprättats skall den kalibreras och valideras. Kalibrering i egentlig betydelse innebär att man på ett objektivt sätt justerar modellen till dess att överensstämmelse mellan konstaterade förhållanden och av modellen predikterade förhållanden erhålls. För att värdera hur bra modellen är kalibrerad och överensstämmer med verkligheten bör den testas mot oberoende data. Det kan t ex vara från en annan tidsperiod eller från uppmätta nivåer eller flöden som ej använts för kalibreringen. Detta kallas validering. När väl detta är genomfört kan modellen användas för att beräkna föroreningstransport för olika scenarion och som beslutsunderlag för att miljökonsekvenser, åtgärdsförslag, kontrollprogram, etc.
|
|
6. |
- von Brömssen, Mattias, et al.
(författare)
-
Modeller för transport och spridning av föroreningar – fas 1 : Förstudie – Användning av numeriska beräkningsmodeller för beskrivning av transport och spridning av föroreningar i grundvatten
- 2006
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- rundvattenmodeller kan vara mycket kraftfulla verktyg att beräkna och visualisera grundvattenflöde och föroreningstransport, speciellt vid akvifärer med komplicerad geometri. I rätt sammanhang och rätt använda är grundvattenmodeller viktiga och kostnadseffektiva verktyg för att ta fram beslutsunderlag beträffande olika grundvatten- och föroreningsfrågor. Detta gäller särskilt där skyddsobjekten är stora, tydliga och värdefulla. Idag saknas emellertid kunskap och indata för att allmänt i Sverige med hjälp av befintliga numeriska beräkningsmodeller, med precision kvantifiera och prediktera transport av föroreningar i grundvatten. Föreliggande rapport syftar till att beskriva den erfarenhet och kunskap om sådan modellering, för svenska förhållanden, som finns i ”branschen” och vid universiteten. Dessutom föreslås en metodik för användningen av dessa modeller i samband med miljöriskbedömningar för förorenade områden samt så redovisas ett protokoll för hur osäkerheter kan beskrivas. Vidare föreslås ett antal rekommendationer för fortsatta arbeten inom ämnesområdet i Sverige. För att få en bild av statusläget i Sverige utfördes intervjuer med ca 25 nyckelpersoner med direkt erfarenhet i ämnet. Ett mindre antal aktörer i Danmark, Finland och Norge kontaktades även för att erhålla underlag för en syntes av statusen i respektive land. Utöver detta genomfördes en litteratursökning av svenska erfarenheter av modellering av föroreningsspridning med grundvatten under svenska förhållanden.Sammanfattningsvis kan sägas att många aktörer använder grundvattenmodeller vid projekt med anknytning till förorenad mark. Detta sker dock oftast på ett kraftigt förenklat sätt. Det är vanligt att använda enbart en flödesmodell, samt partikelspårning. Masstransportmodeller används i princip bara i FoU-projekt och för hypotetiska scenarion (där man inte behöver eller kan kalibrera) eller alternativt mycket stora projekt. Oftast tvingas man bortse från heterogeniteter i förenklade modeller. Osäkerheter hanteras sällan systematiskt men ofta genom en förenklad känslighetsanalys. Sveriges geologi med tämligen små avrinningsområden och akvifärer, begränsad användning av grundvatten för kommunalt dricksvatten, liksom svårigheter att kommunicera mervärden med uppdragsgivare synes vara orsaker till en begränsad användning av grundvattenmodeller i Sverige. Olika mervärden är förknippade med grundvattenmodeller såsom att man kan pröva hypoteser samt att man tvingas skapa en vattenbalans för systemet. Oväntade simuleringsresultat erhålls relativt frekvent. Detta torde vara ett mervärde då detta tyder på att utan användning av modellen skulle relevant information ha förbigåtts. Modeller anses även vara mycket pedagogiska för redovisning av resultat. I andra länder (t.ex. Danmark) har nyttan av modeller varit mer uppenbar och därför har modeller kommit mer till användning. Erfarenhetsvärden på de olika parametrar som behövs vid masstransportmodellering efterfrågas av många aktörer. Även baskunskaper om dessa processer samt hantering av heterogeniteter och parameterisering efterfrågas. Det finns även ett stort behov av erfarenhetsspridning och – återföring beträffande grundvattenmodellering i allmänhet och transportmodellering i synnerhet. Vidare saknas lättanvänt kalibreringsverktyg eller protokoll. Protokollet bör innehålla information om vad man behöver för typ av information i relation till olika osäkerheter. Det bedöms inte nödvändigt att utveckla (särskild) generell programkod i Sverige för de vanliga tillämpningarna i branschen.
|
|