1. |
- Ankarberg, Emma, et al.
(författare)
-
Regionala skillnader i intag av persistenta organiska miljögifter hos förstföderskor i Uppsala, Göteborg och Lycksele
- 2007
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Under perioden 2000-2006 samlades bröstmjölk in från förstföderskor i Uppsala, Göteborg, Lund och Lycksele. Syftet med studien var att undersöka om det finns några regionala skillnader i halter av polyklorerade bifenyler (PCBer), klorerade pesticider (hexaklorbensen (HCB), ß-hexaklorocyklohexan (ß-HCH), oxyklordan, trans-nonaklor, DDT och DDT-metaboliter) och bromerade flamskyddsmedel (polybromerade difenyletrar (PBDE) och hexabromcyklododekan (HBCD)) i bröstmjölk. Resultaten visade att vissa signifikanta regionala skillnader i halter av de studerade substanserna förelåg. Skillnaderna var dock små, och inga säkra slutsatser om orsaker till skillnaderna kunde dras. Vissa regionala skillnader i halter av organiska miljögifter i livsmedel har också observerats. I en matkorgsstudie utförd 1999 (Darnerud et al. 2006) köptes livsmedel in i fyra olika städer i Sverige (Malmö, Göteborg, Uppsala och Sundsvall), och högre halter av ΣPCB, ΣDDT och ΣPBDE kunde ses i livsmedel från de södra delarna av Sverige i jämförelse med de norra. Denna tendens till nord-sydlig gradient observerades också i en senare matkorgsstudie som utfördes i samma städer 2005 (Ankarberg et al. 2006). Även den omfattande fiskundersökning som utfördes vid Livsmedelsverket 2000-2003 visade på regionala skillnader i halter i vissa fiskarter (NFA 2003). Studien som redovisas i denna rapport syftar till att genom intagsberäkningar undersöka om det finns regionala skillnader i exponering för organiska miljögifter (dioxiner, dioxinlika PCBer, PCB 153 och p,p´-DDE) från mat. Intagsberäkningarna grundas på en kostenkät, ifylld av mödrarna vid bröstmjölksinsamlingen, med frågor gällande konsumtionen av kött, fågel, fisk, mjölkprodukter, vegetabiliskt fett och ägg under året före graviditeten. Haltdata för de studerade substanserna i olika livsmedel hämtades från undersökningar och kontrollprogram vid Livsmedelsverket. De regionala jämförelser som gjordes inkluderade Uppsala, Göteborg och Lycksele. Den kostenkät som användes i Lund skiljde sig åt från de som användes i Uppsala, Göteborg och Lycksele. Resultaten från Lund kunde därför inte användas i denna undersökning. Trots vissa skillnader i konsumtionsmönster mellan de olika regionerna kunde inte några skillnader i intag av miljögifterna påvisas. Det beräknade medianintaget av dioxiner och dioxinlika PCBer varierade mellan 0,9 och 1,2 pg WHO-TEQ/kg kroppsvikt/dag, mellan 1,3 och 1,9 ng/kg kroppsvikt/dag för PCB 153 och mellan 2,5 och 3,5 ng/kg kroppsvikt/dag för 2 p,p´-DDE. Fisk och skaldjur bidrog till den största delen av intaget av WHO-TEQ (52-61 %). Enligt beräkningarna hade 14 % av kvinnorna intagsnivåer som överskred EU’s tolerabla veckointag för dioxiner och dioxinlika PCBer (14 pg WHO-TEQ/kg kroppsvikt/vecka). Livsmedelsverkets konsumtionsråd gällande fet fisk från Östersjön överskreds av 4 % av kvinnorna, och samtliga av dessa åtta individer fanns med bland dem som överskred TWI. Högexponerade individer karaktäriserades generellt av hög konsumtion av fisk och mjölkprodukter. Det finns inte någon tolerabel intagsnivå framtagen för icke dioxinlika PCBer (t.ex. PCB 153), så för dessa var det inte möjligt att göra några jämförelser. Ingen kvinna i studien överskred JECFA’s tolerabla dagliga intagsnivå för DDT-föreningar (10 μg/kg kroppsvikt/dag). En osäkerhet i de beräknade intagsnivåerna är att det är mycket svårt att minnas och korrekt ange sin konsumtion av olika livsmedel under ett år tillbaka. Dessutom är det troligt att konsumtionen av lax från Östersjön är överskattad eftersom det är mycket ovanligt med sådan fisk i butik. De haltdata som använts i beräkningarna är medel- och medianhalter som kommer från olika analysprojekt vid Livsmedelsverket. Dessa halter kan skilja sig åt från de verkliga nivåerna i de livsmedel som kvinnorna konsumerat. Dessutom användes samma haltdata för samtliga kvinnor, och hänsyn togs alltså inte till eventuella regionala skillnader i livsmedelshalter. Trots dessa osäkerheter tyder resultaten på att svenska förstföderskor från olika delar av landet har exponerats för liknande nivåer av de studerade föreningarna. En korrelationsanalys kunde inte påvisa några samband mellan de beräknade intagen av PCB 153 och p,p´-DDE och nivåerna av dessa substanser i bröstmjölk. Detta beror sannolikt till viss del på att bröstmjölkshalterna av persistenta organiska miljögifter speglar den totala exponeringen under livstiden, och inte bara exponeringen under det senaste året.
|
|
2. |
|
|
3. |
- Bignert, Anders, et al.
(författare)
-
Temporal trends of Swedish environmental and human milk concentrations of dioxins, furans and dioxin-like PCBs, with forecasts to 2040
- 2020
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- The report deals with temporal trends of measured concentrations of representative congenersof dioxin-like PCBs, dioxins (PCDDs) and furans (PCDFs) (here together called dioxins) inbiological samples from the Swedish marine and freshwater environment together with humanmilk and food.Dioxins are well-known for causing cancer, severe reproductive and developmental problems,damage the immune system and for interfering with hormonal systems. Dioxin exposure hasfurther been suggested to induce birth defects, reduced sperm counts, diabetes, learningdisabilities, immune system suppression, lung problems, skin disorders, lowered testosteronelevels and more.The data originates from national monitoring programs on contaminants financed by theSwedish Environmental Protection Agency (EPA) and accomplished by the Swedish FoodAgency (SFA), the Swedish Museum of Natural History (SMNH) and Stockholm University(SU). Temporal trends of the abovementioned chemicals have been studied, also, the trendshave been extrapolated in an attempt to forecast the situation during the coming 20 years.The present report focus on temporal trends and longer time series (often more than 2decades). Compilations that covers also shorter time-series, relations between variousbiological samples and geographical distribution can be found elsewhere. A thorough studydescribing the dioxin situation in the Baltic was carried out by the Swedish EPA 2013(Wiberg et al., 2013).
|
|
4. |
- Bjermo, Helena, et al.
(författare)
-
Concentrations of phthalates and phenolic substances in urine from first-time mothers in Uppsala, Sweden: temporal trends 2009- 2018
- 2019
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Sedan 1996 samlas blod- och modersmjölksprover regelbundet in från förstföderskor i Uppsala i den så kallade POPUP-studien. Sedan 2009 tas också ett urinprov. I denna rapport har tidstrender för ftalater och fenolära ämnen studerats i urinprov insamlade mellan 2009 och 2018. Ftalater och fenolära ämnen metaboliseras relativt snabbt i kroppen och för flertalet är det därför en metabolit till själva huvudsubstansen som har analyserats.Totalt sett analyserades tolv metaboliter till sex ftalater, en metabolit till en ersättningskemikalie till ftalater, metaboliter till tre fosforbaserade flamskyddsmedel, två pesticidmetaboliter samt åtta fenolära ämnen, bland annat triclosan, bisfenol A, S och F. Analyserna utfördes av Lunds universitet. Syftet var att studera tidstrender för dessa olika ämnen under perioden 2009-2018.Resultaten visade en nedåtgående tidstrend för de ftalater som håller på att fasas ut samtidigt som metaboliten för en ersättare till ftalaterna ökade. Det omdiskuterade ämnet bisfenol A och triclosan visade nedåtgående trender medan en ersättningssubstans till bisfenol A, bisfenol F, snarare hade en omvänd u-formad kurva. Även en metabolit till insekticiden klorpyrifos minskade under perioden, möjligen som en konsekvens av att strängare gränsvärden införts i EU.Analyser av urin gör det möjligt att studera hur befolkningens exponering för snabbmetaboliserande substanser ser ut. Genom att analysera prover över tid kan man studera hur befolkningens exponering förändras efter att åtgärder för att begränsa vissa kemikalier satts in samt hur exponeringen för nya ersättningskemikalier utvecklas.
|
|
5. |
- Bjermo, Helena, et al.
(författare)
-
Design, Methods, and Participation in Riksmaten Young Children - A Swedish National Dietary Survey
- 2024
-
Ingår i: CURRENT DEVELOPMENTS IN NUTRITION. - 2475-2991. ; 8:5
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Background: National dietary surveys provide essential data for risk bene fi t assessments of foods and nutrients, for management and policy development. Physical activity measurement and biomonitoring can provide important complementary data but are less commonly included. Objectives: This study aimed to describe the study design and methods of the cross-sectional Swedish national dietary survey Riksmaten Young Children (Riksmaten sm & aring;barn), of children aged 9 mo, 18 mo, and 4 y. Participation/dropout rates for the 2 older age groups are also presented. The impact of different recruitment strategies is discussed. Methods: Children ( N = 16,655) were randomly selected from the population register; invitations to guardians were sent by post and where possible, followed up by telephone. Food intake was assessed by a 2-d food diary and/or questionnaire. Height and weight were reported after measurement. Physical activity (accelerometery, 7 d) and stool, blood, and urine samples were assessed in subgroups. Results: Food consumption data were collected in 1828 children (11% of the invited; 18 mo: n = 1078, and 4 y: n = 750). Of participants also in subgroups, 71% provided physical activity data ( n = 1307), 60% stool samples ( n = 630), and 51% blood and/or urine samples ( n = 593). The study population represented all geographic regions and types of municipalities in Sweden, but participating households had both higher education level and higher income than the target population. Only minor differences were seen in participation rates between recruitment via post and telephone compared with those through post only (12% compared with 10%). Repeated contact attempts were needed for the majority of participants (65%). Despite the low-participation rate, 99% of the participants completed the study once started. Conclusions: Although it was a challenge to recruit participants, Riksmaten Young Children provides a substantial amount of information at national level, representative in terms of sex, geography, and family structure. The underrepresentation of households with lower socioeconomic must be considered when results.
|
|
6. |
|
|
7. |
|
|
8. |
|
|
9. |
- Glynn, Anders, et al.
(författare)
-
Determinants of serum concentrations of organochlorine compounds in Swedish pregnant women : a cross-sectional study
- 2007
-
Ingår i: Environmental Health. - 1476-069X. ; 6, s. 2-
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- BACKGROUND: We performed a cross-sectional study of associations between personal characteristics and lipid-adjusted serum concentrations of certain PCB congeners and chlorinated pesticides/metabolites among 323 pregnant primiparous women from Uppsala County (age 18-41 years) sampled 1996-1999. METHODS: Extensive personal interviews and questionnaires about personal characteristics were performed both during and after pregnancy. Concentrations of organochlorine compounds in serum lipids in late pregnancy were analysed by gas chromatography. Associations between personal characteristics and serum levels of organochlorine compounds were analysed by multiple linear regression. RESULTS: Participation rate was 82% (325 of 395 women). Serum concentrations of PCB congeners IUPAC no. 28, 52, 101, 105 and 167, and o, p'-DDT and -DDE, p, p'-DDT and -DDD, oxychlordane, and gamma- and alpha-HCH were in many cases below the limit of quantification (LOQ). No statistical analysis of associations with personal characteristics could be performed for these substances. Concentrations of PCB congeners IUPAC no. 118, 138, 153, 156 and 180, HCB, beta-HCH, trans-nonachlor and p, p'-DDE increased with increased age and were highest in women sampled early during the 4 year study period. This shows that older women and women sampled early in the study had experienced the highest life-time exposure levels, probably mainly during childhood and adolescence. The importance of early exposures was supported by lower PCB concentrations and higher beta-HCH and p, p'-DDE concentrations among women born in non-Nordic countries. Moreover, serum concentrations of certain PCBs and pesticide/metabolites were positively associated with consumption of fatty fish during adolescence, and concentrations of CB 156, CB 180 and p, p'-DDE increased significantly with number of months women had been breast-fed during infancy. Short-term changes in bodily constitution may, however, also influence serum concentrations, as suggested by negative associations between concentrations of organochlorine compounds and BMI before pregnancy and weight change during pregnancy. CONCLUSION: Although some of the associations could be caused by unknown personal characteristics confounding the results, our findings suggest that exposures to organochlorine compounds during childhood and adolescence influence the body burdens of the compounds during pregnancy.
|
|
10. |
- Glynn, Anders, et al.
(författare)
-
Intraindividuell trend av PFAS bland kvinnor och barn
- 2021
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- I den här studien undersöktes hur serumhalterna av PFOA, PFNA, PFDA, PFUnDA, PFHxS (linjär och grenade) och PFOS (linjär och grenade) förändrats hos unga kvinnor och deras förstfödda barn (POPUP-kohorten) under en 12-årsperiod av upprepade provtagningar (2-4 gånger). Två grupper av mammor provtogs för första gången tre veckor efter förlossningen. De som provtogs första gången 1996-99 följdes upp en gång efter 12 år (N=57) och de som lämnade första provet 2004-2011 följdes upp 2-3 gånger 4-12 år senare (N=13-44). Under åren 1996-99 provtogs spädbarn vid 3 månaders ålder och följdes upp 12 år senare (N=31). Under åren 2008-2015 togs första provet på barnen när de fyllt 4 år eller 8 år. 4-åringarna följdes upp vid 8 år (N=34) eller vid 8 och 12 års ålder (N=11) och 8-åringarna följdes upp vid 12 års ålder (N=34). De intra-individuella PFAS-trenderna, bland både mammor och deras barn, verkar generellt ha påverkats av de åtgärder som vidtagits för att begränsa tillverkning/användning av ämnena under de senaste årtiondena. Utfasning/förbud av PFOA och PFOS, med start runt 2000, bidrog till i medeltal sjunkande intra-individuella serumhalter med ökande ålder både hos mammor och barn. Åtgärder för att begränsa produktion/användning av PFNA, PFDA och PFUnDA kom senare än för PFOS och PFOA. Det resulterade i ökade intra-individuella serumhalter mellan första provet (1996-199) och provet 12 år senare bland både mammor och barn. För deltagare med första provtagning senare under studieperioden, 2004-2011 för mammor och 2008-2015 för barn, observerades en tendens av i medeltal sjunkande halter med ökande ålder. Undantag var PFNA and PFUnDA hos mammorna, för vilka något ökande eller stabila halter observerades. Bland mammorna provtagna första gången 1996-1999, sågs i medeltal en ökning av intra-individuella PFHxS-halter under 12-årsperioden, troligtvis på grund av de dricksvattenföroreningar av PFAS som förekommit i Uppsala. Bland barnen observerades dock ingen skillnad mellan första provtagningen vid 3 månaders ålder och 12 år senare. Bland mammorna som provtogs för första gången 2004-2011, tycks ökningen ha följts av en minskning efter att rening av PFAS från Uppsalas dricksvatten infördes 2012. En minskning av intra-individuella PFHxS-halter observerades också hos barnen mot slutet av studieperioden. Bland mammorna kan skillnader i intra-individuella PFAS-trender mellan deltagare sannolikt till viss del förklaras av hur många barn kvinnorna fött under uppföljningsperioden, eftersom elimineringen av PFAS ur kroppen ökar under graviditet, förlossning och amning.
|
|