1. |
- Hultén, Gunilla, et al.
(författare)
-
Makt, kultur och kontroll över invandrares livsvillkor : Multidimensionella perspektiv på strukturell diskriminering i Sverige
- 2007
-
Bok (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Med sitt breda spektrum av perspektiv på diskrimineringens strukturella dimensioner avser denna antologi att bidra till en ökad förståelse av problemets karaktär och ett mer nyanserat samtal om orsaker och möjliga åtgärder emot etnisk ojämlikhet. En analys av så komplexa fenomen som etnisk diskriminering och social exkludering fordrar en mångfald teorier och metoder. I den här antologin finner vi prov på ett flertal olika samhällsvetenskapliga metoder. Ett strukturellt och maktorienterat perspektiv har väglett valet av artiklar om “invandrarproblematiken” och de samhälleliga maktförhållandena och demokratin i Sverige. Särskilda mekanismer som verkar inom samhällets institutioner och kulturella formationer som diskriminerar, exkluderar och omyndigförklarar invandrare har identifierats. Boken består av tre delar. Del I presenterar diskrimineringens kognitiva och diskursiva former, och syftar till att ge en mer generell bild av hur uppfattningar om människors olikheter skapas, normaliseras och legitimeras. Del II visar hur diskrimineringen verkar på en institutionell nivå, och hur maktutövning, beslut och praktiker i olika institutionella kontexter drabbar utsatta invandrade grupper i det svenska samhället. Del III fokuserar på diskriminerande krafter och motkrafter i civilsamhället och på den politiska arenan. Vidare diskuteras vad för slags antidiskriminerande och ”antirasifierande” krafter som finns i samhället och hur de fungerar. Några av antologins centrala slutsatser är:(1) Det är en ganska dyster bild av det mångkulturella Sverige som framträder i de olika artiklarna. Etnisk diskriminering och exkludering är robusta eftersom de består av många ömsesidigt förstärkande mekanismer.(2) Det svenska samhällets respons till invandrarna framstår som en komplex blandning av välvilja, solidariska åsikter och ideal, samt inskränkta, protektionistiska eller till och med xenofobiska ståndpunkter.(3) Det Sverige som träder fram genom antologins analyser är inte genomgående ett samhälle som präglas av exkludering – det finns många positiva krafter och utvecklingar i motstånd till rasism och diskriminering.(4) Däremot finns det en viss tendens för en rasifierad politik att breda ut sig. Goda intentioner räcker inte. Det behövs en systematisk kamp grundad på mänskliga värderingar och kunskap om strukturella mekanismer för att åstadkomma jämlikhet och allas välstånd i ett demokratiskt mångkulturellt samhälle.
|
|
2. |
- Klopper, Hester, et al.
(författare)
-
Strategies in assessing post operative pain : A South African study
- 2005
-
Ingår i: Intensive & Critical Care Nursing. - : Elsevier. - 0964-3397 .- 1532-4036. ; 22:1, s. 12-21
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- The purpose of this validation study was to describe strategies used in postoperative pain assessment among a group of nurses in South Africa. A mixed qualitative and quantitative study was conducted in a 950-bed academic hospital complex. Surgical nurses (n = 12) carried out pain assessments of postoperative patients (n = 36) in pain. Data were collected using detailed interviews and pain intensity was estimated on a visual analogue scale (VAS, 0–10 cm). Nurses used four categories of criteria (a) how the patient looks, (b) what the patient says, (c) the patient's way of talking, and (d) experience of similar circumstances and drew on their past experiences in five different ways: (a) some patients report lower pain intensity than expected, (b) a typology of patients, (c) a focus on listening to patients, (d) what to look for, and (e) what to do for patients were identified.The system of categories described by Sjöström [Sjöström B. Assessing acute postoperative pain. Assessment strategies and quality of clinical experience and professional role. Göteborg: Acta Universitatis Gothoburgensis; 1995] was valid for this sample with an additional category. The different categories seem to be complementary and necessary for assessing pain in others. The findings have implications for professionals who provide care for patients in pain.
|
|