1. |
- Hallböök, Tove, et al.
(författare)
-
Epilepsy surgery in children with drug-resistant epilepsy, a long-term follow-up
- 2013
-
Ingår i: Acta Neurologica Scandinavica. - : Hindawi Limited. - 1600-0404 .- 0001-6314. ; 128:6, s. 414-421
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- ObjectivesIn this follow-up study, we wanted to present the long-term outcome (5-21years) in terms of seizure freedom, seizure reduction, and the cognitive development in the first 47 children who underwent epilepsy surgery at the University Hospital in Lund from 1991 to 2007. Materials and methodsAll children who underwent epilepsy surgery in the southern region of Sweden were assessed for cognitive function before surgery and at follow-up. A review of medical documents for demographic data and seizure-related characteristics was made by retrospectively examining the clinical records. ResultsForty-seven children with a median age at surgery of 8years (range 0.5-18.7years) were included. Twenty-three children achieved seizure freedom, six demonstrated >75% improvement in seizure frequency, and none of the children experienced an increase in seizure frequency. Twenty-one children required a reoperation to achieve satisfactory seizure outcomes. Cognitive functional level was preserved, and the majority of patients, 34 (76%), followed their expected cognitive trajectory. The patients who became seizure free significantly improved their cognitive processing speed, even after long-term follow-up. ConclusionsEpilepsy surgery in children offers suitable candidates a good chance of significantly improved outcome and low rates of complications. Several children, however, required a reoperation to achieve satisfactory seizure outcomes. Cognitive level was preserved, and the majority of patients followed their expected cognitive trajectory. Cognitive improvements in processing speed appear to occur in parallel with seizure control and were even more pronounced in subjects with no anti-epilepsy drugs. These improvements persisted even after long-term follow-up.
|
|
2. |
- Bergh, Susanne, et al.
(författare)
-
Vågar lite mer : Studerandes erfarenheter av längre folkhögskolekurser riktade till personer med utvecklingsstörning
- 2010
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Specialpedagogiska skolmyndighetens (SPSM) övergripande uppdrag är att alla ska få möjlighet att nå målen för sina studier och för sin utbildning. Myndigheten arbetar med olika insatser och stöd för att fullgöra detta uppdrag. Den här rapporten handlar om folkhögskolor som får vissa statsbidrag från myndigheten, för att ge stöd till att personer med funktionsnedsättning ska kunna studera där. Myndigheten har till uppgift att följa upp och utvärdera effekter av de statsbidrag som ges.Den här rapporten handlar om betydelsen av studier på folkhögskola för personer med utvecklingsstörning. Det är deltagarnas egna erfarenheter och bedömningar av kursernas påverkan på kunskapsutvecklingen, sociala relationer, personlig utveckling och effekter för sysselsättningen som är i fokus. Intervjuer har genomförts med personer som studerar och med personer som tidigare har studerat på folkhögskola.I rapportens inledning redogörs för folkbildningens och folkhögskolornas grundläggande karaktär och uppdrag. Några slutsatser som studien visar på är att de studerande är nöjda med sina studier och att den personliga och sociala utvecklingen är i centrum. De flesta har sysselsättning inom daglig verksamhet efter genomförda studier. En slutsats som redovisas i studien är att folkbildningen har betydelse för att öka förutsättningar till ett aktivt liv i gemenskap med andra. Studien pekar även på behov av ökade och fördjupade studier av folkhögskolors betydelse för personer med utvecklingsstörning.
|
|
3. |
- Lindblad, Ida, et al.
(författare)
-
Mild intellectual disability and ADHD; a comparative study of school age children's adaptive abilities
- 2013
-
Ingår i: Acta Pædiatrica. - : Wiley. - 1651-2227 .- 0803-5253. ; 102:10, s. 1027-1031
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Aim: To compare adaptive functioning in children with mild intellectual disability (MID) with that of children with attention-deficit/hyperactivity disorder (ADHD). Methods: Thirty-three children with MID were contrasted with 27 children with ADHD with regard to adaptive functioning as measured by the Adaptive Behaviour Assessment System (ABAS-II). The group with MID was population-based, and the group with ADHD was considered representative of a clinically referred group with that diagnosis. The two groups were subdivided into those <= 11 years and those >= 12 years. Results: The group with ADHD had lower adaptive functioning, but differences were not significant at total group levels. In children 12 years or older, the group with ADHD had significantly lower adaptive functioning. Conclusion: Older children with ADHD had poorer adaptive functioning than those with MID, a finding which should be of interest to school and other authorities mapping out education and intervention plans for children with special needs.
|
|
4. |
- Osika, Walter, et al.
(författare)
-
Anger, depression and anxiety associated with endothelial function in childhood and adolescence
- 2010
-
Ingår i: Archives of Disease in Childhood. - : BMJ. - 0003-9888 .- 1468-2044. ; 96:1, s. 38-43
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Objective Psychosocial adversity is a risk factor for cardiovascular disease (CVD) in adults. The authors assessed associations of reactive hyperaemia peripheral arterial tonometry (RH-PAT), a measure of endothelial function predictive of CVD, with self-assessed psychological health among school children. Methods A total of 248 healthy school children (mean (SD) age 14.0 (1.0); 136 girls and 112 boys) underwent RH-PAT testing. They completed the Beck Youth Inventories (BYI) of emotional and social impairment scales, which is used to screen for depression, anxiety, anger and disruptive behaviour. Results No sex differences were observed for the RH-PAT score. Statistically significant differences were observed for the BYI scores; girls had higher scores for depression, anger and anxiety. Among the girls, there were statistically significant associations between lower RH-PAT scores and higher scores for anger (B coefficient=-0.100, p=0.040), depression (-0.108, p=0.009) and anxiety (-0.138, p=0.039) after adjustment for age. Among the boys, disruptive behaviour was associated with higher RH-PAT scores (0.09, p=0.006). Conclusions The girls have higher levels of self-assessed anger; depression and anxiety compared with the boys, and these characteristics are associated with lower RH-PAT scores, indicating attenuated endothelial function. Among the boys, disruptive behaviour was associated with better endothelial function. Although psychological ill-health is associated with impaired endothelial function and CVD among adults, such processes may also be relevant to children. Psychosocial adversity in childhood might be a risk factor for subsequent CVD.
|
|
5. |
- Schad, Elinor, et al.
(författare)
-
Elevers utveckling under skolåren
- 2014
-
Ingår i: Evidensbaserad elevhälsa. - 9789144089690 ; , s. 191-204
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- I kapitlet görs en kort genomgång av viktiga utvecklingssteg under barns skoltid.
|
|
6. |
- Schad, Elinor, et al.
(författare)
-
Psykologbedömning av barn i skolåldern
- 2014
-
Ingår i: Evidensbaserad elevhälsa. - 9789144089690 ; , s. 205-219
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- Abstract in Undetermined I detta kapitel har vi beskrivit psykologbedömningar på individnivå och satt in dessa i sin kontext. Vi har lyft fram betydelsen av att se eleven i sitt sammanhang – hemma såväl som i skolan – samt betonat vikten av de systemteoretiska faktorer som påverkar skolframgång, exempelvis lärarnas metoder och deras möjlighet att få pedagogiskt stöd. Detta är faktorer som är föränderliga och påverkbara och som har vital och avgörande betydelse för alla barns utbildning, utveckling och hälsa.
|
|
7. |
- Schad, Elinor, et al.
(författare)
-
Special Education in Sweden
- 2014
-
Ingår i: Encyclopedia of special education: A reference for the education of children, adolescents, and adults with disabilities and other exceptional individuals.
-
Bokkapitel (refereegranskat)
|
|
8. |
- Smedler, Ann-Charlotte, 1948-, et al.
(författare)
-
At teste børn og unge : om tesmetoder i den psykologiske undersøgelse
- 2011. - 1
-
Bok (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- "At teste boern og unge" er en grundbog i psykologisk testning og undersoegelse af boern og unge. Bogen er en opdatert og utvidet udgave af den svenske klassiker, "Att testa barn", og er forsynet med et dansk forord af professor Annegen Trillingsgaard. Forfatterne forklarer, i hvilke sammenhaenge det kan vare aktuelt at teste boern og unge, og giver en grundig presentation af relevant psykometri samt principperne bag valg av testmetoder. En raekke centrale test praesenteres med grundige kommentarer: udviklings- og intelligenstest, specifikke funktionstest og personlighedstest. Ud fra deres mangeårige erfaring beskriver forfatterne, hvad man skal vare oppmaerksom på i den pratiske testsituation, og hvordan forskellige testresultater kan tolkes. I bogen beskrives også, hvordan man giver feedback på undersoegelseresultater - i skriftlige psykologudtalelser og i samtaler. Et saerligt kapitel er viet testning af boern med anden sproglig och kulturel baggrund. Test er hjaelpemiddel, det kraever solide psykolgiske kundskaper or kritisk taenkning for at kunne bruges på den rigtige måde. Forfatterne goer sig derfor til fortalere for et helhedssyn og understreger, at testresultater boer vejes sammen med al anden information om barnet eller den unge.
|
|
9. |
- Tideman, Eva, et al.
(författare)
-
Improving foster children’s school achievements : Promising results from a Swedish intensive small scale study
- 2011
-
Ingår i: Adoption & Fostering. - : SAGE Publications. - 0308-5759 .- 1740-469X. ; 35:1, s. 44-56
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Eva Tideman , Bo Vinnerljung , Kristin Hintze and Anna Aldenius Isaksson report on the results of a Swedish project aimed at improving foster children's school achievements. Standardised psychological and pedagogical instruments were used for assessing each individual foster child's potential, her or his educational service needs, and for tailoring the individualised educational and psychological support that was provided for two years. After this period, the 25 children included in the project were re-tested with the same instruments. Post-intervention test results were compared to preintervention scores for assessing outcomes. Results showed significant gains in IQ (as measured by WISC-III), reading and spelling skills, but weaker, non-significant improvements in maths skills.
|
|
10. |
- Tideman, Eva, et al.
(författare)
-
Paired reading : ett försök i sju kommuner med lästräning för famljehemsplacerade barn
- 2013
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Forskning visar att hur barn lyckas i skolan är den enskilt viktigaste faktorn för hur det går senare i livet. Vi vet också att familjehemsplacerade barn får sämre betyg än sina jämnåriga och underpresterar i förhållande till sina förutsättningar. Att ge barn i samhällsvård systematiskt stöd i skolarbetet är därför nödvändigt om vi vill förbättra deras framtidsutsikter. SkolFam är ett exempel på en framgångsrik modell som prövats i Sverige under flera år och som uppvisat goda resultat.I den här rapporten redovisas resultaten från ett utvecklingsprojekt i sju kommuner där familjehemsplacerade barn lästränats med hjälp av Paired Reading (parläsning). Paired Reading är en strukturerad metod som tränar läsförmågan hos barn genom att en vuxen (i det här projektet familjehemsföräldern) läser tillsammans med barnet regelbundet under fyra månader. Läsförmåga som är av största betydelse för att undvika skolmisslyckanden.Projektet har genomförts i samarbete mellan de sju kommunerna (Linköping, Västerås, Jönköping, Värnamo, Nässjö, Huddinge, Sundbyberg ), Stiftelsen Allmänna Barnhuset samt forskare vid Institutionen för socialt arbete, Stockholms universitet och Institutionen för psykologi vid Lunds universitet. Forskarna (rapportförfattarna) har ansvarat för och genomfört utvärderingen av projektet som har finansierats genom anslag från Stiftelsen Allmänna Barnhuset och Socialstyrelsen samt med medel från de deltagande kommunerna.
|
|