1. |
- Gottby, Lijana
(författare)
-
Kvicksilver i fisk i Gävleborgs län : En sammanställning av undersökningar utförda 1966-2013
- 2016
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Från och med 60‐talet och fram till och med idag har kvicksilverhalterna i över 10 000 fiskar (främstgäddor och abborre) från totalt över 400 lokaler i länet analyserats. Under perioden 1990–2004analyserades kvicksilverhalten i totalt 1 550 gäddor från ca 200 av länets sjöar. Sedan år 2004 har Länsstyrelsen i samarbete med kommunerna ett pågående program för attupprätthålla baskunskapen om kvicksilverhalterna i fisk från länets sjöar. Under åren 2013‐2014utvärderades delprogrammet och en strategi för fortsättning av övervakningen av Hg i fisk i länet hartagits fram (Länsstyrelsen Gävleborg, 2014). Denna rapport är en sammanställning samt utvärderingav allt kvicksilverdata från 60‐talet fram till maj 2013. Data från och med 1990 visar att ca 70 % av de undersökta gäddorna har kvicksilverhalter som ärförhöjda och en tredjedel gäddorna från samma tidsperiod har mycket höga kvicksilverhalter (> 1,0mg Hg/kg våtvikt). Utvärdering av långtidsserie för kvicksilverdata på kommunnivå visar att halternaav kvicksilver i fisk i Gävleborgs län långsamt minskar i de flesta kommuner efter 1990‐talet. Vilketöverensstämmer med nationell 50‐års trendsutvärderings studien, där man har sett en tendens tillatt kvicksilverhalterna har minskat med minst 20 % i hela Sverige under perioden 1965‐2012(Åkerblom et al., 2014).
|
|
2. |
- Hahn, Niklas, et al.
(författare)
-
Hur förändras våtmarkerna och varför? : Satellitbaserad övervakning av vegetationsförändringar i Dalarna och Gävleborg
- 2015
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- En satellitbaserad metodik för att identifiera snabba vegetationsförändringar i våtmarker har använts för att identifiera områden med förändringsindikation i undersökningsområdet som består av Dalarnas och Gävleborgs län. Projektet drivs inom ramen för den nationella miljöövervakningen och är tänkt att genomföras enligt ett löpande schema över landet fördelat på olika undersökningsområden. Speciellt för detta undersökningsområde var att förändringsanalys genomfördes över tre tidsperioder (1986-1999, 1999-2007 och 1986-2007) mot i normalfallet då enbart en tidsperiod analyseras.Om man jämför de tre analyserade tidsperioderna (två 10-årsperioder 1986-1999 respektive 1999-2007 och en 20-årsperiod 1986-2007) kan man se både likheter och skillnader. Den studerade våtmarks-arealen hade ca 1,2 % förändringsindikation för tidsperioden 1999-2007, ca 1,6 % förändringsindikation för 1986-1999 och slutligen ca 1,4 % förändringsindikation 20-årsperioden 1986-2007. Själva slutresultatet är utmärkt för fördjupade analyser trots att metodens statistiska upplägg innebär att de förändringar som detekteras är relativa och inte absoluta. En 20-årsperiod kan således ha lägre andel förändringsindikation än en enskild 10-årsperiod.Huvudsyftet och styrkan med metoden är att den pekar ut områden med snabba och tydliga förändringar. Identifieringen av områden med förändrade myrar utgör ett användbart underlag för Länsstyrelsernas arbete. Viktiga användningsområden är t.ex. vid uppföljningen av skyddade våtmarker och för att visa på skillnader mellan olika regioner. Områden som identifierats med stor andel förändring kan också vara ett underlag inför restaureringar av våtmarker.
|
|
3. |
- Hahn, Niklas, et al.
(författare)
-
Kartering av vegetation på öppna myrar i Dalarna och Gävleborg − myrvegetationskartan
- 2016
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Miljöövervakning av våtmarker bedrivs inom Naturvårdsverkets programområde våtmark med syfte att långsiktigt följa utvecklingen av våtmarkernas tillstånd vad gäller hydrologisk orördhet och biologisk mångfald.För ett av delprogrammen används "Satellitbaserad övervakning av våtmarker" för att upptäcka markanvändningsbetingade vegetationsförändringar i öppna myrar. Metoden baseras på antagandet att spektralt och vegetationsmässigt homogena myrenheter uppträder likartat med avseende på fenologi och väder. Detta innebär att om myrenheterna avgränsas vid tidpunkt 1 så kan spektralt avvikande myrar, dvs. förändrade myrar, sökas genom riktad förändringsanalys inom grupperna vid tidpunkt 2.I "Satellitbaserad övervakning av våtmarker" görs en basklassning av öppen myr i den äldre satellitscenen. Basklassningen särskiljer spektralt homogena våtmarksenheter som utgör grunden för den riktade förändringsanalysen som genomförs i nästa steg.Detta projekt "Kartering av vegetation på öppna myrar" syftar till att ta fram en myrvegetationstypskarta för öppen myr genom att översätta basklassningens våtmarksenheter (via en översättningstabell) till välkända hydrologiska vegetationstyper. I en tidigare studie framkom det att den översättningstabell som tagits fram för Norrbotten behövde modifieras för att passa länsgruppen Dalarna/Gävleborg.Med utgångspunkt från basklassningen i Dalarna/Gävleborg samt information från flygbildstolkning och fältdata genomfördes ett antal korrelationsanalyser satellitscen för satellitscen. Med stöd av information från satellitbilder, flygbilder, angränsande vegetationskartor och Svenska MarktäckeData fördjupades sedan analysen. Baserat på resultaten från korrelationsanalyserna framgick det att undersökningsområdet behöver delas in i två delområden med varsin översättningstabell. Basklassningen tillsammans med översättningstabellerna resulterade i en myrvegetationstypskarta för Dalarna/Gävleborg.Myrvegetationstypskartan har flera tillämpningsområden, t.ex. för att hitta unika livsmiljöer för viktiga arter, för att hitta variationsrika våtmarksområden och för att studera biologisk mångfald.Framtagandet av en myrvegetationstypskarta för Dalarna/Gävleborg kunde genomföras kostnadseffektivt tack vare samordning med våtmarksövervakningen. Kostnaden för detta projekt var 230 000 kr.Inom våtmarksövervakningen bör man inför kommande län även ha myrvegetationstypskartan i åtanke redan då basklassningens spektralt homogena våtmarksenheter tas fram. I detta sammanhang är det speciellt viktigt att beakta myrtypsregionerna i samband med basklassningen.Kostnaden för att, enligt metoden i denna studie, ta fram en myrvegetationstypskarta för andra länsgrupper beror på fler faktorer, t.ex. om samordning kan ske med den pågående våtmarksövervakningen, antal myrtypsregioner inom länsgruppen och om vegetationskarta finns inom närområdet. Kostnaden kan reduceras något om fler länsgrupper samkörs.En kostnadsjämförelse med vegetationskartan har gjorts med framtagandet av vegetationskartan i Värmland som landade på ca 800 000 kr per topoblad (50 x 50 km²). Kostnaden för denna studie var totalt 230 000 kr, vilket motsvarar ca 8 000 kr per topoblad. Viktigt att beakta i denna jämförelse är att myrvegetationstypskartan enbart fokuserar på öppna myrar och är ingen totalinventering.
|
|
4. |
- Jönsson, Mari, et al.
(författare)
-
Will forest conservation areas protect functionally important diversity of fungi and lichens over time?
- 2017
-
Ingår i: Biodiversity and Conservation. - : Springer Science and Business Media LLC. - 0960-3115 .- 1572-9710. ; 26, s. 2547-2567
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Incorporating functional values in biodiversity monitoring systems could add novel perspectives of the status of biodiversity in conservation areas. Stable frequencies of large foliose nitrogen-fixing cyanolichens likely have positive effects on the nitrogen budget of forests and provide food, material and shelter for invertebrates, gastropods and birds. Stable volumes of deadwood and frequencies of associated fungi provide an important supporting function for ecosystem services such as nutrient cycling, carbon storage and soil formation. Based on regional monitoring data from boreal old-growth forest nature reserves and key habitats, we tested for changes in the frequency of various functionally important substrates and species over time. We detected significant reductions in the frequency of indicator cyanolichens occurring on deciduous trees already after 10years in key habitats, despite non-significant changes in their host substrates. Frequencies of indicator pendulous lichens Alectoria sarmentosa and Bryoria nadvornikiana had also decreased in key habitats, despite overall stable volumes of large conifer host trees. Lichen reductions were more pronounced in the smaller key habitats compared to the larger formally protected nature reserves, likely due to degrading fragmentation and isolation effects. In contrast to these lichens, the average frequencies of old-growth forest indicator fungi decaying coniferous deadwood and common fungi on deciduous trees (Fomes fomentarius) and coniferous trees (Fomitopsis pinicola) remained unchanged. The studied cyanolichens and fruiting fungi generally had similar extinction rates over 10years, whilst only cyanolichens had substantially lower colonization rates. Amid a severely fragmented landscape, conservation areas seem to struggle in preserving some of the basic old-growth forest values.
|
|
5. |
- Jönsson, Mari, et al.
(författare)
-
Övervakning av värdefulla skogsbiotoper : en utvärdering av extensivmetoden efter 10 år
- 2015
-
Rapport (refereegranskat)abstract
- Mellan åren 2009-2011 genomfördes de första återinventeringarna av de 19 nyckelbiotoper, 17 naturreservat och fyra äldre produktionsskogar i Dalarnas och Gävleborgs län som inventerades tio år tidigare 1998-2002 inom övervakningsprogrammet ”Extensiv övervakning av biotopers innehåll med inriktning mot biologisk mångfald” (Extensivmetoden). I den här rapporten redovisas tillståndet vid återinventeringarna 2009- 2011 samt metodens effektivitet för övervakning och uppföljning av biologisk mångfald i dessa naturreservat, nyckelbiotoper och produktionsbestånd. Den ursprungliga tanken med Extensivmetoden är att inventeringarna ska upprepas vart tionde år för en viss grupp av objekt. Syftet här har varit att svara på (1) vilka förändringar som har skett för enskilda objekt samt en viss grupp av objekt för olika skogliga variabler, indikatorarter och vanliga vedsvampar, (2) hur små/stora genomsnittliga förändringar som kan avläsas med statistisk signifikans för enskilda objekt och en grupp av objekt och (3) vilka förändringar som har skett under 10-årsperioden i de skyddade områdena respektive nyckelbiotoperna jämfört med de äldre produktionsbestånden och ”vanlig” skogsmark baserat på riksskogstaxeringens data?Resultaten visade att mängden substrat, antalet förekomster av indikatorarter och enskilda arter varierar mer än vad som kan förväntas av slumpen mellan olika grupper av inventeringsobjekt. Reservaten var generellt mer strukturellt mångfaldiga och artrika än produktionsbestånden, med mer lövträd, död ved av olika slag och fynd av indikatorarter per hektar. Nyckelbiotoper intog en mellanposition och hade lägre volym av död ved per hektar än naturreservaten. Medelfrekvensen indikatorarter och vanliga vedsvampar var i genomsnitt högre per hektar i naturreservat jämfört med nyckelbiotoper. Lägre medelfrekvenser av vanliga vedsvampar i nyckelbiotoperna kunde till stor del förklaras av en högre frekvens av fnöskticka F. fomentarius i reservaten.Ingen förändring kunde statistiskt säkerställas för någon av de studerade skogliga variablerna, artgrupperna eller arterna i reservaten eller nyckelbiotoperna efter 10 år. Artrikedomen av indikatorarter förblev också opåverkad över tidsperioden. Detta betyder att både skyddade naturreservat och frivilligt avsatta nyckelbiotoper hade upprätthållit en mångfald av skogliga strukturer och arter under den angivna tidsperioden. Den här rapporten är därmed den första empiriska studien som visar att artrikedomen och frekvensen av skogliga indikatorarter och vanliga vedsvampar var oförändrad över tid inom både reservat och nyckelbiotoper. Det är dock viktigt att komma ihåg att styrkeanalyserna påvisade att storleken på förändringarna som kunde påvisas med en god statistisk styrka på ca 80 % varierade för den undersökta variabeln och objektkategorin. Ett urval av 17 naturreservat var tillräckligt för att upptäcka relevanta förändringar på 25-35 % (motsvarande rödlistkategorin sårbar) av den ursprungliga genomsnittliga frekvensen av indikatorarter och vanliga vedsvampar, samt individuellt vanliga svampar som fnöskticka och klibbticka, med 80 % statistisk styrka. Den statistiska styrkan för att upptäcka liknande förändringar från ett urval av 19 nyckelbiotoper var endast 20-40 %. Extensivmetoden hade en sämre precision och styrka för att följa upp förändringar för enskilda arter, speciellt för hänglavar i cirkelprovytor och mer ovanliga arter i bältessegment.Vår bedömning är att Extensivmetoden skulle kunna få en betydande roll för miljöövervakning av värdefulla skogsbiotoper i Sverige. Upprepbarheten är god och det finns i dagsläget väldigt få etablerade miljöövervakningsprogram i skyddsvärda skogar där upprepbarheten har utvärderats på ett liknande långsiktigt sätt. Bristen på långsiktiga övervakningsdata gör det svårt att bedöma Extensivmetodens effektivitet och betydelse i förhållande till annan miljöövervakning. En samordnad och jämförbar nationell och regional långsiktig miljöövervakning av miljökänsliga och viktiga artgrupper som lövträdslevande epifyter och vedlevande svampar saknas för olika skogsbiotoper, men är av stor betydelse för förståelsen av dessa biotopers naturvårdsnytta under framtida skötsel, förvaltning och klimat.
|
|
6. |
- Kellner, Hans, 1989-, et al.
(författare)
-
Effect of the Stirring Mode on the Behavior of Al2O3–MgO Particles and Clusters during Ladle Treatment of Ni-based Alloy 825
- 2017
-
Ingår i: Steel Research International. - Weinheim : Wiley-VCH Verlagsgesellschaft. - 1611-3683 .- 1869-344X. ; 87
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- It is well known that inclusions affect the properties of alloys. Therefore, the importance of understanding what inclusions exist and how they behave cannot be overstated. This study has examined the behavior of Al2O3–MgO particles and clusters in the melt during the ladle treatment of Alloy 825, who is a Ni-based Alloy. The effect of different stirring directions of electromagnetic stirring in combination with gas stirring is discussed based on three-dimensional investigations of the clustered particles. More specifically, the composition, size, and number of particles and clusters are determined after electrolytic extraction of metal samples by using SEM in combination with EDS. The results show that the agglomeration of Al2O3–MgO particles in the melt is faster for an upward induction stirring combined with a gas stirring in comparison to a downward stirring combined with a gas stirring. However, the total removal of clusters from the melt is more effective when using a downward induction stirring compared to when using an upward induction stirring, especially for large size clusters (>11.2 mm). The effect of the different stirring modes on the behavior of the Al2O3–MgO particles and clusters in the melt for the ladle treatment experiments agree with the theoretical predictions based on Stokes’, Brownian, and Turbulent collisions.
|
|
7. |
- Kellner, Hans, 1989-, et al.
(författare)
-
Investigations of TiN Particles and Clusters during Ladle Treatments of Ni-based Alloy 825 using Different Stirring Modes
- 2017
-
Ingår i: ISIJ International. - 0915-1559 .- 1347-5460. ; 58:2
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Today, Titanium is often used in steelmaking not only for deoxidation but also for micro-alloying and alloying for a wide range of steel grades. Therefore, many studies are focused on investigations on the formation and behavior of Ti-containing non-metallic inclusions (such as oxides, nitrides and carbides) during production of different Ti-containing steels and their effect on final steel properties. This study has examined the behavior of TiN clusters and particles in the melt during the ladle treatment of Alloy 825 containing up to 1.2wt% of Ti. The industrial trials were performed at the end of the ladle treatment by using argon gas in combination with electromagnetic stirring using an upwards or a downwards stirring direction. Metal samples were taken before and after ladle treatment to enable three-dimensional investigations of non-metallic inclusions and clusters. The composition, size and number of particles and clusters were determined after electrolytic extraction of the metal samples by using SEM in combination with EDS. It was found that agglomerations of TiN clusters and particles in the melt are faster during an upwards stirring in comparison to a downwards stirring. However, the removal of clusters from the melt is more effective when using a downwards stirring direction compared to when using an upwards stirring in dombination with gas stirring. It was also found that the Turbulent collision is the dominant factor for the agglomeration of TiN particles in the melt.
|
|
8. |
- Kellner, Hans, et al.
(författare)
-
TiN Particles and Clusters during Ladle Treatments of Ni-based Alloy 825 using Different Stirring Modes
- 2018
-
Ingår i: ISIJ International. - : IRON STEEL INST JAPAN KEIDANREN KAIKAN. - 0915-1559 .- 1347-5460. ; 58:2, s. 292-298
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Today, titanium is often used in steelmaking not only for deoxidation but also for micro-alloying and alloying for a wide range of steel grades. Therefore, many studies are focused on investigations on the formation and behavior of Ti-containing non-metallic inclusions (such as oxides, nitrides and carbides) during production of different Ti-containing steels and their effect on final steel properties. This study has examined the behavior of TiN clusters and particles in the melt during the ladle treatment of Alloy 825 containing up to 1.2 wt% of Ti. The industrial trials were performed at the end of the ladle treatment by using argon gas in combination with electromagnetic stirring using an upwards or a downwards stirring direction. Metal samples were taken before and after ladle treatment to enable three-dimensional investigations of non-metallic inclusions and clusters. The composition, size and number of particles and clusters were determined after electrolytic extraction of the metal samples by using SEM in combination with EDS. It was found that agglomerations of TiN clusters and particles in the melt are faster during an upwards stirring in comparison to a downwards stirring. However, the removal of clusters from the melt is more effective when using a downwards stirring direction compared to when using an upwards stirring in combination with gas stirring. It was also found that the Turbulent collision is the dominant factor for the agglomeration of TiN particles in the melt.
|
|
9. |
- Kellner, Olle
(författare)
-
Pilotkartering av påverkan på sötvattenstränder
- 2016
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Strandområden är viktiga miljöer för många djur och växter, men de är även attraktiva för bebyggelse och friluftsliv. Det finns behov av att följa trender i strändernas exploateringsgrad för kommuner, län och hela landet. I denna rapport presenteras resultatet av en landstäckande kartering av inlandsstränders strandzon och av exploateringspåverkade ytor i strandzonen. Karteringsmetoden kan användas för att med ca fem års intervall följa upp exploatering av strandzonen på nationell, regional och lokal nivå. Metoden som använts går ut på att använda befintliga geografiska data och lägga samman dessa för att skapa en indikator som ger ett mått på hur stor arealandel av strandzonen som är exploaterad. Motsvarande kartering har även gjorts för havsstränder, vilket redovisas av Länsstyrelsen Norrbotten (Engdahl och Nilsson 2014). Karteringen redovisar kartor och arealer för stränder vid tre olika kategorier av sötvatten- sjöar, breda vattendrag och smala vattendrag. För varje vattenkategori finns 3 olika bredder på strandzoner – 30 meter bred, 100 meter bred respektive 300 meter bred. Sammanlagt får man alltså 3x3 = 9 olika kategorier strandzon. Inom strandzonerna karteras påverkansytor vid byggnader (50 m runt varje byggnad) och vägar (2,5 gånger vägbredden på varje sida). Andelen påverkad areal inom de olika strandzonskategorierna har beräknats kommunvis. Som en extra information har även påverkansytor av jordbruk (åker respektive betesmark) och skogsbruk (nya och gamla hyggen) karterats och arealandelarna beräknats. Karteringen var i stort sett framgångsrik, men det finns en del brister och förbättrings-möjligheter som redovisas i rapporten. Karteringen kompletterar Statistiska centralbyråns (SCB) redan pågående övervakning av bebyggelse vid stränder. I Länsstyrelsens exploateringsindikator ingår förutom byggnader även vägar. SCB mäter andelen exploaterad längd strandlinje, medan länsstyrelse-övervakningen mäter andelen exploaterad yta i strandzonen. En enkel statistisk jämförelse mellan de olika metodernas mått visar att korrelationen mellan de två måtten är god, men att SCB:s mått generellt sett ligger ca 1,5 gånger högre än länsstyrelse-övervakningens mått. SCB:s övervakning har möjlighet att använda mer detaljerade uppgifter om byggnaderna, men kan av sekretess-skäl inte redovisas annat än som siffror, på kommunnivå eller liknande. Länsstyrelse-övervakningen presenterar heltäckande kartor över resultatet, och det finns möjlighet att göra egna analyser av GIS-materialet. Det bör därför kunna få en bred användning inom uppföljning och planering
|
|
10. |
- Nordin, Ulrika, et al.
(författare)
-
Övervakning av ringlav i Gävleborgs län 1996 - 2013
- 2016
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Sedan år 1996 pågår en övervakning av ringlav Evernia divaricata på 19 lokaler i Gävleborgs län. I denna rapport redovisas resultatet från den senaste återinventeringen år 2012/2013, samt jämförelser med tidigare inventeringar. Övervakningen omfattar dels räkning av lavbålar i en provyta på varje lokal, dels räkning av antalet träd med ringlav i transekter som går ut 50 meter från provytan i alla fyra väderstreck (”grovkartering”).Resultatet från inventeringen i provytan visar att antalet ringlavbålar har minskat på 12 ringlavslokaler och ökat på 7 lokaler sedan inventeringsstarten. Antalet träd med ringlav visar liknande trend, en minskning på 13 lokaler och en ökning på 5 lokaler. Men den senaste trenden, sedan år 2002, visar att minskningar av antalet ringlavbålar skett på alla 19 lokalerna. För antalet ringlavsträd under motsvarande period har minskningar skett på 17 lokaler, ökning på en lokal och oförändrat antal på en lokal.I grovkarteringen har antal träd med ringlav, under perioden år 1999 till år 2012/2013, minskat på 13 lokaler, ökat på 5 lokaler och är oförändrat på en lokal.Både storskaliga och lokala faktorer som kan ha påverkat ringlaven diskuteras i rapporten. Till de storskaliga hör förtätning av skogsbestånden; klimatvariationer och stormen Dagmar. Mer lokala påverkansfaktorer som diskuteras är luftföroreningar, markavvattning, skogsbruk (hygge) och utdöendeskuld.Slutsatsen från övervakningen är att ringlavens framtid fortfarande är osäker i länet. Även på två lokaler som är klassade som nyckelbiotoper har avverkningar skett. På en lokal har en kraftig minskning skett på grund av dikning och vägbygge som har skett ganska långt tillbaka i tiden. På ytterligare några lokaler har ringlaven minskat av okänd anledning, eventuellt som en följd av utdöendeskuld. På de fyra sydligaste lokalerna är utvecklingen alarmerande. Södra Gästrikland har tidigare ansetts vara ett starkt fäste för ringlaven, men nu verkar det som om den helt håller på att försvinna från området.
|
|