Sökning: onr:"swepub:oai:DiVA.org:umu-148549" > Slutrapport från AK...
Fältnamn | Indikatorer | Metadata |
---|---|---|
000 | 07578nam a2200361 4500 | |
001 | oai:DiVA.org:umu-148549 | |
003 | SwePub | |
008 | 180608s2018 | |||||||||||000 ||swe| | |
024 | 7 | a https://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-1485492 URI |
040 | a (SwePub)umu | |
041 | a sweb swe | |
042 | 9 SwePub | |
072 | 7 | a vet2 swepub-contenttype |
072 | 7 | a rap2 swepub-publicationtype |
100 | 1 | a Pettersson-Strömbäck, Anita,d 1965-u Umeå universitet,Institutionen för psykologi4 aut0 (Swepub:umu)anpe0002 |
245 | 1 0 | a Slutrapport från AKTIKON-PROJEKTET i Örnsköldsviks kommun :b Arbetsmiljö, fysisk aktivitet, hälsa och produktivitet i aktivitetsbaserad kontorsmiljö – en kontrollerad studie i Örnsköldsviks kommun |
264 | 1 | a Umeå :b Umeå universitet,c 2018 |
300 | a 65 s. | |
338 | a electronic2 rdacarrier | |
490 | 0 | a Yrkes- och miljömedicin rapporterar,x 1654-7314 ;v 2018:2 |
520 | a Projektet Aktivitetsbaserat Kontor (AktiKon) har följt och utvärderat en förändringsprocess i Örnsköldsviks kommun där tjänstemännen i kommunen flyttade från cellkontor till antingen ett aktivitetsbaserat kontor (AB-kontor) eller ett cellkontor. Syftet med forskningsprojektet var att studera effekter på arbetsmiljö, fysisk aktivitet, hälsa och produktivitet i aktivitetsbaserad kontorsmiljö och kunna jämföra med fortsatt arbete i cellkontor. Mätningar med enkäter, fokusgruppsintervjuer, gåturer och observationer utfördes 6 mån före flytt och 6 respektive 18 månader efter flytt. Individuella intervjuer av personer med upplevd funktionsnedsättning utfördes ca 10 månader efter flytt. Rörelsemätningar utfördes vid fem olika tillfällen under flyttprocessen.I denna rapport har vi valt att redovisa enkätresultat från anställda som vi har kunnat följa över tid, d.v.s. individer där vi har resultat från enkät besvarad före flytt och från minst ett tillfälle efter flytt. Den ursprungliga studiepopulationen som studerades med denna metod bestod från början av 374 anställda och vid den sista uppföljningen, 18 månader efter flytt, av 152 anställda i AB-kontoret och 63 i cellkontoret. De två grupperna som flyttade till olika kontorsmiljöer var inte helt jämförbara. Exempelvis var det fler män och chefer som flyttade till AB-kontoret och yrkesgrupperna var inte heller lika, men alla som ingick i projektet var tjänstemän inom samma kommun.De som flyttade till AB-kontoret upplevde den nya kontorsmiljön som estetiskt tilltalande och luftkvaliteten god. De som flyttade till nya cellkontor hade utifrån kvalitativa intervjuer inte en lika positiv uppfattning vad gäller kontorets design och inredning.Arbetsbelastningen och olika typer av krav såg lika ut över tid för respektive grupp. Det var vid 18 månader efter flytt ingen skillnad jämfört med före flytt i hälsofrämjande arbetsfaktorer undersökta med WEMS-instrumentet (Work Experience Measurement Scale) för de som flyttat till AB-kontor. Det var inte heller någon skillnad över tid i jämförelse med de som flyttat till cellkontor. Datorstödet upplevdes mycket positivt av de som flyttade till AB-kontoret och de blev något mer nöjda än de som flyttade till cellkontor. Det fanns i AB-kontoret inte någon säker skillnad i upplevelse av samarbete mellan olika arbetsgrupper eller inom hela organisationen vid 18 månader efter flytt jämfört med utgångsläget och inte heller någon säker skillnad över tid jämfört med cellkontoret. De som flyttade till AB-kontor rapporterade efter flytten en ökad störning av ljud och besvär av bristande avskildhet. Man upplevde i genomsnitt en lägre produktivitet i AB-kontoret efter flytt och det fanns en skillnad mellan de två kontorstyperna över tid.Cheferna var generellt nöjda med att arbeta i AB-kontor och de upplevde inte någon minskad produktivitet vid övergång till AB-kontor. I genomsnitt blev det emellertid en minskad nöjdhet med kontorets utformning i gruppen som flyttade till AB-kontor. Nöjdheten med AB-kontoret varierade beroende på yrke och typ av arbetsuppgifter. De som hade mycket enskilt och koncentrationskrävande datorarbete upplevde mindre nöjdhet efter flytt och angav att de helst ville arbeta i cellkontor om de fick välja. De som arbetade mycket i grupp, behövde vara idérika och ofta diskuterade med kollegor föredrog att arbeta i AB-kontor. Bland dem som helst ville arbeta i cellkontor fanns det en ökad förekomst av problem med stress, långvarig utmattning och psykiska besvär.Det framkom ökade problem med koncentrationen hos de som flyttade till AB-kontor. Det fanns däremot inga säkra skillnader över tid mellan grupperna vad gäller skattning av allmän hälsa och förekomst av andra typer av besvär.Redan före flytten hade båda grupperna tillgång till höj- och sänkbara bord och det var vanligt att arbeta stående under en rätt stor del av arbetsdagen. Efter flytten ökade tiden i gående och antal steg något i AB-kontoret jämfört med cellkontoret. I AB-kontoret fanns tillgång till gå-band, men dessa användes endast av ett fåtal anställda. Den centralt belägna öppna trappan var omtyckt och användes mycket.Sammanfattningsvis visar studien att nöjdhet, preferens och produktivitet i AB-kontor varierar mycket beroende på vilka arbetsuppgifter man har. AB-kontoret fungerar särskilt bra för personer med ledningsuppdrag. För att AB-kontoret ska kunna fungera bra även för personer med funktionsnedsättning måste det finnas system för att fånga upp individuella problem och möjliggöra anpassningar vid behov. Detta gäller särskilt vid psykiska besvär och kognitiva svårigheter. Det är angeläget att det i AB-kontoret finns tillgång till stödytor och resurser i tillräcklig omfattning för alla de olika arbetsuppgifter som ska utföras.En viktig erfarenhet i projektet är betydelsen av att kunna beskriva den kontext som förändringen sker i. Genom att göra en processutvärdering har det funnits möjlighet att på ett adekvat sätt tolka och förstå de effekter som framkom vid övergång till AB-kontor.Framgångsfaktorer vid övergång till AB-kontor är noggrann kartläggning och analys före flytt, samverkan, delaktighet, överenskomna regler och förhållningssätt, och övergripande rutiner som inkluderar hela kontoret för det fortsatta arbetsmiljöarbetet. | |
650 | 7 | a MEDICIN OCH HÄLSOVETENSKAPx Hälsovetenskapx Arbetsmedicin och miljömedicin0 (SwePub)303032 hsv//swe |
650 | 7 | a MEDICAL AND HEALTH SCIENCESx Health Sciencesx Occupational Health and Environmental Health0 (SwePub)303032 hsv//eng |
700 | 1 | a Bodin Danielsson, Christina4 aut |
700 | 1 | a Nordin, Mariau Umeå universitet,Institutionen för psykologi4 aut0 (Swepub:umu)nonmaa98 |
700 | 1 | a Öhrn, Mariau Umeå universitet,Yrkes- och miljömedicin4 aut0 (Swepub:umu)maaorn00 |
700 | 1 | a Harder, Metteu Umeå universitet,Arkitekthögskolan vid Umeå universitet4 aut0 (Swepub:umu)meso0009 |
700 | 1 | a Olsson, Tommyu Umeå universitet,Medicin4 aut0 (Swepub:umu)tool0003 |
700 | 1 | a Wahlström, Viktoriau Umeå universitet,Yrkes- och miljömedicin4 aut0 (Swepub:umu)viwa0003 |
700 | 1 | a Slunga-Järvholm, Lisbethu Umeå universitet,Yrkes- och miljömedicin4 aut0 (Swepub:umu)lisl0003 |
710 | 2 | a Umeå universitetb Institutionen för psykologi4 org |
856 | 4 | u https://umu.diva-portal.org/smash/get/diva2:1215311/FULLTEXT01.pdfx primaryx Raw objecty fulltext |
856 | 4 8 | u https://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-148549 |
Kungliga biblioteket hanterar dina personuppgifter i enlighet med EU:s dataskyddsförordning (2018), GDPR. Läs mer om hur det funkar här.
Så här hanterar KB dina uppgifter vid användning av denna tjänst.