Sökning: onr:"swepub:oai:lup.lub.lu.se:a7b97dfe-d72f-4dcd-988e-a7d352cbbd75" >
Sjukskrivningssyste...
Sjukskrivningssystemet : Sjuka som blir arbetslösa och arbetslösa som blir sjukskrivna
-
- Melén, Daniel (författare)
- Lund University,Lunds universitet,Sociologiska institutionen,Samhällsvetenskapliga institutioner och centrumbildningar,Samhällsvetenskapliga fakulteten,Department of Sociology,Departments of Administrative, Economic and Social Sciences,Faculty of Social Sciences
-
(creator_code:org_t)
- ISBN 9172672544
- 2008
- Svenska 269 s.
-
Serie: Lund Dissertations in Sociology, 1102-4712
- Relaterad länk:
-
https://portal.resea... (primary) (free)
-
visa fler...
-
https://lup.lub.lu.s...
-
visa färre...
Abstract
Ämnesord
Stäng
- In 1997 the number of long-term absences due to illness began and continued to rise in Sweden. Traditional explanations of why this is so have been centered on either blaming the individual or blaming the work environment. By focusing on long-term illness of the unemployed, this dissertation suggests that there is a growing residual unemployment within advanced welfare states. The main question this dissertation poses is: “Why are the unemployed in increasing numbers filing for long-term illness benefits and what is preventing them from finding a job and returning to work?” This central question has led to two other questions; “How do street level bureaucrats at the employment agency and the social insurance agency carry out their work to return the unemployed ill back to work?” and; “How do the unemployed ill convey their intention of returning to work?” The main question and the two sub-questions are linked by the simple fact that those that are unemployed and long-term ill stay on sick leave for longer durations than their employed counterparts with similar illnesses. The analytical approach is inspired by phenomenology and ethnomethodology. Focus is on both understanding the street level administrators work and the experienced situation of the unemployed ill. The empirical basis of the dissertation is a combination of observational fieldwork and interviews. Observations were carried out on the day to day working of a coordinated project between the social insurance agency and the employment agency, including observing both administrative meetings between the organizations as well as observing the administrators meetings with the unemployed ill. Interviews were completed with nine unemployed ill individuals. The conclusion is reached through a method of elimination of possible answers to the main question of the dissertation. The author first analyzes and eliminates the meso-level of behavior as the most determining explanation, because the project’s additional resources and methods are still inadequate as administrators are unable to create jobs that are not subsidized through financial support provided by the state. The micro-level of behavior is also eliminated, because it shows that failure to return to work cannot be found in a lack of individual motivation. The conclusion is that the labor market regulates the concept of work ability and that the state adjusts to this definition. State agencies, in their turn, influence the individuals definition of him/her self. The author argues that the primary question of why the proportion of the unemployed who are long-term ill is increasing and what is hindering their return to work, has to be answered at the macro-level of societal change.
- Popular Abstract in Swedish 1997 ökade långtidssjukskrivningarna i Sverige, vilka fortsatte att öka till och med 2002. Vanligtvis förklaras ökningen med orsaker på individnivå eller i arbetsmiljön. Genom att avgränsa avhandlingen till långtidssjukskrivningar bland arbetslösa, hamnar en annan förståelse i fokus, sammanfattad som att välfärdsstater utvecklar dold arbetslöshet bland dem med begränsad arbetsförmåga. Avhandlingens övergripande fråga är: ”Varför blir arbetslösa, sjukskrivna och vad hindrar dem att återgå till arbete?” Utöver syftet att besvara denna fråga har ytterliga två frågor utvecklats under arbetets gång; ”Hur beter sig (handläggarna på) Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan för att återfå arbetslösa sjukskrivna till arbete?”; och ”Hur ger de arbetslösa sjukskrivna uttryck för sin arbetsorientering?” Frågorna länkas samman genom det faktum att arbetslösas sjukskrivningar varar längre än anställdas, även vid samma sjukdomsdiagnos. Arbetslösa ökar således inte nödvändigtvis i inflödet till långtidssjukskrivna, men då de har svårare att lämna sjukskrivningen för arbete, ökar de som andel bland långtidssjukskrivna. Avhandlingens analytiska angreppssätt är inspirerat av fenomenologiska och etnometodologiska tankegångar. Fokus ligger på att förstå såväl ”närbyråkraternas” (handläggare vid Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan) arbete och problematik, som de försäkrades upplevelse av att vara arbetslösa sjukskrivna. Det empiriska materialet består av ett fältarbete där ett samverkansprojekt mellan Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan studerades, genom deltagande i myndigheternas styrgruppsmöten samt handläggarnas möten med varandra, och handläggarnas möte med arbetslösa sjukskrivna. Härtill har nio intervjuer genomförts med arbetslösa sjukskrivna, och lika många med handläggare som arbetar i samverkan mellan myndigheterna. Författaren når sin konklusion genom att via analys av det empiriska materialet utesluta olika förklaringar till arbetslösas överrepresentation bland långtidssjukskrivna. Samhällets mesonivå utesluts som den mest avgörande förklaringen, då samverkan trots sina extra resurser inte kan skapa arbete för arbetslösa sjukskrivna utan stöd av statliga subventioner. Individnivån kan heller inte betraktas vara den mest avgörande, eftersom de försäkrade visar sig vara motiverade att återgå till arbete och då deras uttryckta eller bristande motivation inte avgör om de återgår till arbete eller inte. Slutsatsen är att den främsta orsaken till att arbetslösa har ökat som andel av långtidssjukskrivna, och vad som hindrar dem från att återgå till arbete, står att finna i att arbetsmarknaden har förändrat sin bedömning av arbetsförmåga och att staten har anpassat sig efter marknadens definition. Myndigheterna kan i sin tur påverka de försäkrades upplevelse av arbetsoförmåga. Härmed växelverkar samhällets nivåer, och aktörerna kan medverka till att förändra strukturen.
Ämnesord
- SAMHÄLLSVETENSKAP -- Sociologi -- Sociologi (hsv//swe)
- SOCIAL SCIENCES -- Sociology -- Sociology (hsv//eng)
Nyckelord
- work inability
- social security system
- welfare state
- social insurance agency
- employment agency
- unemployed ill
- labor market
- residual unemployment
- unemployment
- absence due to illness
- long-term illness
- feed back loop
- the swedish model
- fieldwork
- phenomenology
- ethnomethodology
- looping effect
- disability
- work ability
- den svenska modellen
- fältarbete
- socialförsäkring
- den svenska välfärdsstaten
- Välfärd
- arbetslösa sjukskrivna
- arbetslöshet
- sjukskrivning
- arbetsförmedlingen
- fenomenologi
- långtidssjukskrivning
- etnometodologi
- försäkringskassan
- samverkan
- dold arbetslöshet
- arbetsförmåga
- arbetsmarknad
- arbetsoförmåga
Publikations- och innehållstyp
- dok (ämneskategori)
- vet (ämneskategori)
Hitta via bibliotek
Till lärosätets databas