Sökning: onr:"swepub:oai:slubar.slu.se:35628" >
Gödslingsrekommenda...
Gödslingsrekommendationer för Salix 2011
-
- Aronsson, Pär (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Institutionen för växtproduktionsekologi,Department of Crop Production Ecology
-
- Rosenqvist, Håkan (författare)
- Swedish University of Agricultural Sciences,Sveriges lantbruksuniversitet,Institutionen för växtproduktionsekologi,Department of Crop Production Ecology
-
(creator_code:org_t)
-
- 2011
- Svenska.
- Relaterad länk:
-
https://res.slu.se/i...
Abstract
Ämnesord
Stäng
- • Jämfört med att inte gödsla ökade tillväxten under ett treårigt omdrev med förädlade sorter med 59, 84 respektive 124 % vid ekonomi (engångsgiva 160 kg N/ha direkt efter skörd)- normal (60-100-60 kg N/ha under år 1-3)- respektive intensivgödsling (160 kg N/ha år), • De nya gödslingsförsöken motiverar en betydligt högre gödslingsnivå än vad som framkom i det snart 20 år gamla gödslingsförsöket på vilket hittillsvarande gödslingsrekommendation baseras, • Med gamla kloner och de låga priserna som tidigare betalades till lantbrukare för salixskörd var det sannolikt oftast ekonomiskt rätt att inte gödsla, • Om lantbrukare säljer till ett pris som motsvarar värmeverkens prissättning minus verkliga skörde- och transportkostnader är det ofta lönsamt att gödsla även gamla odlingar med låga givor, • Nya odlingar bör under motsvarande förutsättningar gödslas med minst de rekommenderade givorna (dvs minst 220 kg N/ha under ett omdrev), • Det är mycket stor spridning i resultaten mellan de olika försöksplatserna, vilket innebär att gödslingen bör anpassas till de lokala förutsättningarna, • Att låta bli att kvävegödsla odlingar kan minska lönsamheten avsevärt. En utebliven gödsling kostar upp till ca 1000 kr/ha år, • Att gödsla med traditionell gödselspridare enbart första året i omdrevet är i de flesta fall inte optimalt men avsevärt mycket lönsammare än att inte gödsla alls, med de prisförutsättningar som gäller vintern 2010/2011, • årlig gödsling kräver höggödslingsaggregat. Det finns väldigt få sådana i Sverige. Detta innebär att när det inte finns höggödslingsaggregat tillgängliga kommer det att vara mest intressant att gödsla första året i omdrevet med en traditionell gödselspridare. • Svag konkurrens, lågt utnyttjande och långa avstånd mellan fält som skall höggödslas kan komma att utgöra ett hinder mot framtida höggödsling. • Med en antagen skördeökning på 60% vid gödsling kan ogödslade, treåriga omdrev förväntas förkortas till tvååriga omdrev, och förväntade fyråriga omdrev kortas ner till treåriga omdrev. • Det saknas underlag för tydliga rekommendationer angående gödsling av förädlade sorter under det första omdrevet. Det är därför tveksamt om gödsling ska ske.; -- A fertilization trial was carried out in established short-rotation willow coppice (SRWC) plantations of two bred varieties of willow (‘Tora’ and ‘Jorr’) at five sites in central Sweden between 2008 and 2010. Mineral nitrogen was applied at four different rates: No fertilization (Control), 160 kg N/ha as a single dose after harvest (Economy), 60-100-60 kg N/ha in year 1-2-3 (Normal), and 160 kg N/ha yr in years 1-3 (Intensive), using a randomized block design with four replicates. The yield response (biomass increase per kg fertilizer-N) was 65, 67 and 46 kg in the Economy, Normal and Intensive treatments, respectively. The results from the fertilization trial were used for economic calculations of different fertilization strategies given varying costs for fertilization and marginal value of the increased yield (price received for wood chips minus the costs for harvest and transportation of wood chips to a district heating plant). Corresponding calculations were made based on data from a previous fertilization trial during the first cutting cycle of old, non-bred varieties. The calculations showed positive net present values of fertilizing bred varieties of SRWC given a realistic fertilization response and a price for wood chips close to the market price for forestry-based wood chips in Sweden. It is doubtful whether fertilization of non-bred varieties is profitable due to the lower fertilization response found in previous trials
Ämnesord
- LANTBRUKSVETENSKAPER -- Lantbruksvetenskap, skogsbruk och fiske -- Jordbruksvetenskap (hsv//swe)
- AGRICULTURAL SCIENCES -- Agriculture, Forestry and Fisheries -- Agricultural Science (hsv//eng)
- SAMHÄLLSVETENSKAP -- Ekonomi och näringsliv (hsv//swe)
- SOCIAL SCIENCES -- Economics and Business (hsv//eng)
- LANTBRUKSVETENSKAPER -- Annan lantbruksvetenskap -- Förnyelsebar bioenergi (hsv//swe)
- AGRICULTURAL SCIENCES -- Other Agricultural Sciences -- Renewable Bioenergy Research (hsv//eng)
Publikations- och innehållstyp
- vet (ämneskategori)
- rap (ämneskategori)