1. |
- Bina, Pavel, et al.
(author)
-
Awareness, views and experiences of Citizen Science among Swedish researchers — two surveys
- 2021
-
In: JCOM - Journal of Science Communication. - : Sissa Medialab Srl. - 1824-2049. ; 20:06
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- In 2021 Sweden’s first national portal for citizen science will be launched to help researchers practice sustainable and responsible citizen science with different societal stakeholders. This paper present findings from two surveys on attitudes and experiences of citizen science among researchers at Swedish universities. Both surveys provided input to the development of the national portal, for which researchers are a key stakeholder group. The first survey (n=636) was exclusively focused on citizen science and involved researchers and other personnel at Swedish University of Agricultural Science (SLU). 63% of respondents at SLU had heard about citizen science (CS) prior to the survey; however a majority of these (61%) had not been involved in any CS initiative themselves. Dominant reasons for researchers choosing a CS approach in projects were to enable collection of large amounts of data (68%), improving the knowledge base (59%), improving data quality (25%), promote participants’ understanding in research (21%) and promote collaboration between the university and society (20%). The other survey (n=3 699) was on the broader topic of communication and open science, including questions on CS, and was distributed to researchers from all Swedish universities. 61% of respondents had not been engaged in any research projects where volunteers were involved in the process. A minority of the researchers had participated in projects were volunteers had collected data (18%), been involved in internal or external communication (16%), contributed project ideas (14%) and/or formulated research questions (11%). Nearly four out of ten respondents (37%) had heard about CS prior to the survey. The researchers were more positive towards having parts of the research process open to citizen observation, rather than open to citizen influence/participation. Our results show that CS is a far from well-known concept among Swedish researchers. And while those who have heard about CS are generally positive towards it, researchers overall are hesitant to invite citizens to take part in the research process.
|
|
2. |
|
|
3. |
- Bina, Pavel
(author)
-
Inventering av blodtoppblomvecklare 2006 : Eupoecilia sanguisorbana (Herrich-Schäffer, 1856)
- 2007
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Under inventeringen av blodtoppblomvecklare – Eupoecilia sanguisorbana (Herrich- Schäffer, 1856) på Gotland 2006 kom ytterligare fakta fram om arten. Undersökningen genomfördes i fyra områden (Käldänget, Anga prästänge, Bälsalvret och Alskog) av vilka de första tre är kända områden för arten. Blodtoppblomvecklare hittades bara i Käldänget och i Anga prästänge. Som den bästa lokalen för arten bedömdes Käldänget och som en potentiell lokal föreslås lokalen i Alskog. Om skötseln modifieras i Alskog bedömer jag att det finns goda förutsättningar att fjärilen kan etablera sig eller återintroduceras här.Det konstaterades att blodtoppblomvecklare flyger i de buskiga partierna som omger ängen med blodtopp. Hassel och älggräs som framförallt växer i dessa partier tjänar förmodligen som gömställen. Fjärilen flyger till midnatt och har sin största aktivitet i skymningen och under den första delen av natten. Flygaktiviteten påverkas även av vädret.Bland de larver som påträffades upptäcktes en hög dödlighet. Den orsakades med största sannolikhet av de skinnbaggar som observerades i stora mängder på blodtopp Sanguisorba officinalis L. som är larvernas värdväxt (de lever inne i blommorna). Andra potentiella fiender till larven som påträffades var parasitiska steklar och flugor från familjen Tachinidae.Den bästa metoden för att leta efter arten visade sig vara ljusfångst på duk med kvicksilverlampa. Håvning i skymningen kan i vissa fall vara ett bra komplement. En annan möjlig metod är att söka efter larver i slutet av juli och i augusti. Den andra uppgiften gällde inventering av blodtopp Sanguisorba officinalis L. Jag letadeefter lokaler med örten och bedömde dess status. Totalt besöktes 26 lokaler och blodtopp hittades på 11 av dem, men oftast endast enstaka individer. Två av lokalerna (nr 5 Ängmans, nr 11 Filehajdar) bör undersökas ytterligare eftersom min bedömning är att blodtoppen skulle kunna förekomma här. Jag bedömer att de tre kända förekomstplatserna är mest gynnsamma för både växtens och fjärilens framtida överlevnad. Dock behöver skötseln anpassas så att den gynnar både blodtoppens och blodtoppblomvecklarens biologi och överlevnad.
|
|
4. |
- Bína, Pavel
(author)
-
Inventering av blodtoppblomvecklare (Eupoecilia sanguisorbana) på Gotland 2007-2009
- 2010
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Denna rapport summerar inventeringen av blodtoppblomvecklare 2007–2009 och sammanfattar de hittills kända resultaten från genomförandet av åtgärdsprogrammet. Inventeringen omfattar både vuxna fjärilar och larver. De vuxna fjärilarna har inventerats med håvning, lysning på duk och lysning med ljusfällor. Vid larvundersökningen eftersöktes larver och larvangrepp i blomhuvuden av värdväxten blodtopp Sanguisorba officinalis. Av totalt 26 undersökta lokaler påträffades arten på 20 stycken. 17 lokaler var nya för Gotland, respektive Sverige. Av dessa kunde två sammanhängande områden med livskraftiga populationer med arten urskiljas. Det södra längs kanaler i odlingslandskapet mellan socknarna Ala, Kräklingbo och Anga och det norra omfattande vätar på Bälsalvret och Filehajdar. I båda områdena har fjärilspopulationerna goda möjligheter till kontakt och spridning.
|
|
5. |
- Bina, Pavel
(author)
-
Inventering av blodtoppblomvecklare Eupoecilia sanguisorbana på Gotland, 2014
- 2014
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Inventering och övervakning av blodtoppblomvecklare Eupoecilia sanguisorbana utfördes på Gotland i samband med utvärderingen av åtgärdsprogrammet för denna art. Det innebar kontrollbesök på tidigare kända lokaler men också uppsökande av nya lokaler i områden med potentiell förekomst av blodtopp. Syftet med övervakningen var uppföljning av artens population, bedömning av förekomsttrender och populationsstatus till följd av de tidigare genomförda inventeringarna.
|
|
6. |
|
|
7. |
- Jönsson, Mari, et al.
(author)
-
Inequality persists in a large citizen science programme despite increased participation through ICT innovations
- 2024
-
In: Ambio: A Journal of Environment and Society. - 0044-7447 .- 1654-7209. ; 53:1, s. 126-137
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- Biological recording is a prominent and widely practised form of citizen science, but few studies explore long-term demographic trends in participation and knowledge production. We studied long-term demographic trends of age and gender of participants reporting to a large online citizen science multi-taxon biodiversity platform (www.artportalen.se). Adoption by user communities and continually developing Information and Communications Technologies (ICTs) greatly increased the number of par- ticipants reporting data, but profound long-term imbalances in gender contribution across species groups persisted over time. Reporters identifying as male dominated in numbers, spent more days in the field reporting and reported more species on each field day. Moreover, an age imbalance towards older participants amplified over time. As the first long-term study of citizen participation by age and gender, our results show that it is important for citizen science project developers to account for cultural and social developments that might exclude participants, and to engage with under- represented and younger participants. This could facilitate the breadth of engagement and learning across a larger societal landscape, ensure project longevity and biodiversity data representation (e.g. mitigate gender bias influence on the number of reports of different species groups).
|
|