1. |
|
|
2. |
- Blomberg, Anders, et al.
(author)
-
Chronic Airflow Limitation, Emphysema and Impaired Diffusing Capacity in Relation to Smoking Habits in a Swedish Middle-Aged Population.
- 2024
-
In: Annals of the American Thoracic Society. - 2329-6933 .- 2325-6621.
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- RATIONALE: Chronic obstructive pulmonary disease (COPD) includes respiratory symptoms and chronic airflow limitation (CAL). In some cases, emphysema and impaired diffusing capacity for carbon monoxide (DLCO) are present, but characteristics and symptoms vary with smoking exposure.OBJECTIVES: To study the prevalence of CAL, emphysema and impaired DLCO in relation to smoking and respiratory symptoms in a middle-aged population.METHODS: We investigated 28,746 randomly invited individuals (52% women) aged 50-64 years across six Swedish sites. We performed spirometry, DLCO, high-resolution computed tomography (HRCT) and asked for smoking habits and respiratory symptoms. CAL was defined as post-bronchodilator forced expiratory volume in 1 second divided by forced expiratory volume (FEV1/FVC)<0.7.RESULTS: The overall prevalence was for CAL 8.8%, for impaired DLCO (DLCOCONCLUSIONS: In this large population-based study of middle-aged people, CAL and impaired DLCO were associated with common respiratory symptoms. Self-reported asthma was not associated with CAL in never-smokers. Our findings suggest that CAL in never-smokers signifies a separate clinical phenotype that may be monitored and, possibly, treated differently from smoking-related COPD. This article is open access and distributed under the terms of the Creative Commons Attribution 4.0 International License (https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/).
|
|
3. |
- Sundh, Josefin, 1972-, et al.
(author)
-
Beta-blockeRs tO patieNts with CHronIc Obstructive puLmonary diseasE (BRONCHIOLE) - Study protocol from a randomized controlled trial
- 2020
-
In: Trials. - : BioMed Central (BMC). - 1745-6215. ; 21:1
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- Background: Observational studies indicate that beta-blockers are associated with a reduced risk of exacerbation and mortality in patients with chronic obstructive pulmonary disease (COPD) even without overt cardiovascular disease, but data from randomized controlled trials (RCT) are lacking. The aim of this RCT is to investigate whether beta-blocker therapy in patients with COPD without diagnosed cardiovascular disease is associated with a decreased 1-year risk of the composite endpoint of death, exacerbations, or cardiovascular events.Methods: The Beta-blockeRs tO patieNts with CHronIc Obstructive puLmonary diseasE (BRONCHIOLE) study is an open-label, multicentre, prospective RCT. A total of 1700 patients with COPD will be randomly assigned to either standard COPD care and metoprolol at a target dose of 100 mg per day or to standard COPD care only. The primary endpoint is a composite of death, COPD exacerbations, and cardiovascular events. Major exclusion criteria are ischemic heart disease, left-sided heart failure, cerebrovascular disease, critical limb ischemia, and atrial fibrillation/flutter. Study visits are an inclusion visit, a metoprolol titration visit at 1 month, follow-up by telephone at 6 months, and a final study visit after 1 year. Outcome data are obtained from medical history and record review during study visits, as well as from national registries.Discussion: BRONCHIOLE is a pragmatic randomized trial addressing the potential of beta-blockers in patients with COPD. The trial is expected to provide relevant clinical data on the efficacy of this treatment on patient-related outcomes in patients with COPD.
|
|
4. |
|
|
5. |
- Ekström, Anders, 1965-, et al.
(author)
-
Pengarna eller humaniora?
- 1997
-
In: Dagens Nyheter. - Stockholm. ; :21/10
-
Journal article (pop. science, debate, etc.)
|
|
6. |
|
|
7. |
- Ekström, Magnus, et al.
(author)
-
Exertional breathlessness related to medical conditions in middle-aged people: the population-based SCAPIS study of more than 25,000 men and women.
- 2024
-
In: Respiratory research. - : BioMed Central (BMC). - 1465-993X .- 1465-9921. ; 25:1
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- Breathlessness is common in the population and can be related to a range of medical conditions. We aimed to evaluate the burden of breathlessness related to different medical conditions in a middle-aged population.Cross-sectional analysis of the population-based Swedish CArdioPulmonary bioImage Study of adults aged 50-64years. Breathlessness (modified Medical Research Council [mMRC]≥2) was evaluated in relation to self-reported symptoms, stress, depression; physician-diagnosed conditions; measured body mass index (BMI), spirometry, venous haemoglobin concentration, coronary artery calcification and stenosis [computer tomography (CT) angiography], and pulmonary emphysema (high-resolution CT). For each condition, the prevalence and breathlessness population attributable fraction (PAF) were calculated, overall and by sex, smoking history, and presence/absence of self-reported cardiorespiratory disease.We included 25,948 people aged 57.5±[SD] 4.4; 51% women; 37% former and 12% current smokers; 43% overweight (BMI 25.0-29.9), 21% obese (BMI≥30); 25% with respiratory disease, 14% depression, 9% cardiac disease, and 3% anemia. Breathlessness was present in 3.7%. Medical conditions most strongly related to the breathlessness prevalence were (PAF 95%CI): overweight and obesity (59.6-66.0%), stress (31.6-76.8%), respiratory disease (20.1-37.1%), depression (17.1-26.6%), cardiac disease (6.3-12.7%), anemia (0.8-3.3%), and peripheral arterial disease (0.3-0.8%). Stress was the main factor in women and current smokers.Breathlessness mainly relates to overweight/obesity and stress and to a lesser extent to comorbidities like respiratory, depressive, and cardiac disorders among middle-aged people in a high-income setting-supporting the importance of lifestyle interventions to reduce the burden of breathlessness in the population.
|
|
8. |
|
|
9. |
|
|
10. |
- Larsson, Kjell
(author)
-
Tätare uppdateringar behövs av riktlinjer vid astma och KOL
- 2020
-
In: Läkartidningen. - 0023-7205 .- 1652-7518. ; 117
-
Journal article (pop. science, debate, etc.)abstract
- Rekommendationer för omhändertagande vid astma och kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) uppdateras av Läkemedelsverket cirka vart sjunde år och ligger till grund för diagnostik och behandling framför allt i primärvården. Internationella riktlinjer för omhändertagande av astma (Global initiative for asthma, GINA) och KOL (Global initiative for chronic obstructive lung disease, GOLD) uppdateras årligen för att ny kunskap om behandling snabbt ska nå patienterna.De långa intervallen mellan uppdateringarna innebär att rekommendationerna hinner bli inaktuella innan nästa version publiceras, och Sverige hamnar i otakt med internationella riktlinjer. Farmakologisk behandling uppdateras av regionala läkemedelskommittéer, men rekommendationerna skiljer sig i olika delar av landet och stäms ofta inte av mot internationella riktlinjer, vilket leder till ojämlik behandling över landet. Läkemedelsverkets kunskapsstöd Läkemedelsboken innehöll ett kapitel om astma och KOL där man vid behov kunde uppdatera riktlinjer för primärvården, men detta stöd har lagts ned.Vid astma rekommenderar riktlinjerna kortverkande beta-2-agonister vid behov som enda behandling vid lindrig astma (steg 1) samt som tillägg till underhållsbehandling vid svårare sjukdom vid symtomgenombrott [1]. Som alternativ vid svårare astma (steg 3–5) rekommenderas inhalationssteroider i fast kombination med formoterol (steroid + formoterol) vid behov i stället för kortverkande b2-agonister [1]. Vid lindrig astma ger steroid + formoterol vid behov som enda behandling bättre resultat än endast kortverkande beta-2-agonister vid behov [2-5]. Vidare har steroid + formoterol (inhalerat vid behov) lika god exacerbationsförebyggande effekt som regelbunden behandling med inhalationssteroider och kortverkande beta-2-agonister vid behov trots en betydligt lägre kortisonbelastning [3, 5].I juni 2019 uppdaterades GINA:s astmarekommendationer genomgripande [6]. Här rekommenderas steroid + formoterol vid behov vid alla svårighetsgrader av astma. Kortverkande beta-2-agonister (salbutamol, terbutalin) vid behov är struket som förstahandsalternativ. Data indikerar att endast kortverkande beta-2-agonister vid behov faktiskt ökar risken för svåra exacerbationer och astmarelaterad mortalitet. Genom tillägg av inhalationssteroid till en snabb- och långverkande beta-2-agonist reduceras risken signifikant [6]. Vidare rekommenderas steroid + formoterol vid behov som alternativ till regelbunden behandling med inhalationssteroider på steg 2. Riktlinjerna har redan godkänts i flera länder.Vid KOL-behandling är två viktiga mål att lindra symtom och förebygga exacerbationer. Basbehandlingen för att uppnå detta är långverkande antikolinergika. Tillägg av långverkande beta-2-agonist till långverkande antikolinergika ger ytterligare god effekt på symtom, men en mer blygsam tilläggseffekt på exacerbationer [8]. Vid KOL ges inhalationssteroid i syfte att förebygga exacerbation. Hög nivå av eosinofiler i blod förekommer ofta vid KOL. Nyare forskning visar att blodeosinofili varierar hos patienter med KOL. Inhalationssteroider förebygger exacerbationer mer effektivt hos KOL-patienter med eosinofili, och blodeosinofili kan vägleda den förebyggande behandlingen [9-12]. Kontroll av eosinofiler i blod förespråkas i det senaste GOLD-dokumentet inför val av terapi och nydiagnostiserad KOL. Vid KOL och samtidig eosinofili anges inhalationssteroid + långverkande beta-2-agonist som tänkbart förstahandsalternativ i förebyggande syfte [13].Vi anser att behandling av patienter med astma och/eller KOL i Sverige ska baseras på rekommendationer från Läkemedelverket och att de senaste landvinningarna inom området måste återfinnas i riktlinjerna. Läkemedelsverket bör uppdatera riktlinjerna kontinuerligt, helst årligen. Detta kan göras av en mindre grupp experter genom en begränsad arbetsinsats till låg kostnad. Potentiella bindningar eller jävsförhållanden: Samtliga författare har deltagit i expertgrupp och/eller föreläst/haft utbildningsuppdrag hos företag som verkar inom området.
|
|