1. |
- Andersson, Tova, et al.
(author)
-
Dela prylar, yta, bil och tid - Delningsekonomi i kommunerna
- 2018
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- För att uppnå de Globala målen i agenda 2030 och Sveriges miljömål behöver vår konsumtion vara hållbar och använda cirkulära resurser så effektivt och länge som möjligt på ett sätt som ryms inom de planetära gränserna och bidrar till välmående. Det handlar om att kommuner, företag och individer gör medvetna val, tar väl hand om, lagar, delar, tillgängliggör och återanvänder det vi har så att vi inte konsumerar mer än vi behöver eller vad planeten kan återskapa. Det handlar också om att skapa förutsättningar för hållbar konsumtion genom hela värdecykeln. Att återanvända och återvinna material, att designa, producera, distribuera och affärsutveckla på ett sätt som gör hållbar konsumtion till norm. Delning är en del av att förändra konsumtionen i en mer hållbar riktning. I Sverige har vi en lång tradition av att dela tvättstugor, badhus, daghem, kollektivtrafik och naturvärden genom allemansrätten. Den vanan kan man bygga vidare på nu när nya former för delning växer fram. Kommunal verksamhet handlar i grunden om att ta hand om gemensamma resurser och kommuner har därför stora möjligheter att stödja att de delas och återanvänds inom kommunens verksamheter genom att till exempel återanvända byggmaterial och inredning eller dela på transportpooler, lokaler eller utrustning mellan verksamheter. Men också genom att erbjuda invånare tillgång till lokaler eller odlingsmark, plattformar för delning av ting, tid eller transporter, eller system för återanvändning av saker. Den digitala utvecklingen har gjort möjligheterna att dela på resurser så mycket större och tillgängligare för fler. Många kommuner har idag tagit initiativ för ökad delning, samtidigt så finns det oklarheter och hinder kring hur delningen ska kunna skalas upp och utvidgas till fler områden. Avfall Sverige och IVL Svenska Miljöinstitutet har i samband med denna rapport också tagit fram en vägledning för hur kommunen kan jobba för att öka delningsekonomin inom kommunens verksamheter och mellan kommunen och invånarna: Dela prylar, yta, bil och tid. En vägledning till delningsekonomi i kommunerna.
|
|
2. |
- Andersson, Tova, et al.
(author)
-
Dela prylar, yta, bil och tid - En vägledning till delningsekonomi i kommunerna
- 2018
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Delning handlar om att ge varandra tillgång till underutnyttjade resurser, som saker, ytor, transporter, tid, data eller kompetens. Det kan ske med eller utan vinstsyfte, privat eller kommersiellt och i de flesta fall utan ägarbyte. I Sverige finns en lång tradition och vana av att dela, både i grannskapet med tvättstuga, föreningslokaler och klädbytardagar, och samhälleligt med offentliga rum, kollektivtrafik och allemansrätt. Tilliten mellan människor är en av de högsta i världen enligt SOM-Institutet. Det gör steget att börja dela via nya tjänster och plattformar kortare. Intresset för delningsformer ökar hos invånarna. Det har skett flera normförflyttningar som ger delningsekonomin en skjuts. Att göra saker själv har fått högre status liksom att ta vara på saker. Prylar med en historia har fått ett uppgraderat värde och för allt fler unga är tillgång viktigare än ägande. Det finns ett stort behov hos kommuner av erfarenhets- och kunskapsutbyte kring delningsekonomi. Att inspireras av varandra och få inblick i vilka framgångsfaktorer andra kommuner funnit, hur ekonomiska och juridiska problem lösts och hållbarhetseffekter följts upp. Avfall Sverige och IVL Svenska Miljöinstitutet har tagit fram denna vägledning utifrån en kartläggning av vad som görs på kommunnivå, en enkätundersökning med cirka 30 svarande kommuner och intervjuer med åtta av dem. Det finns också en mer detaljerad rapport och en förteckning över delningsinitiativ för den som vill fördjupa sig. Vi hoppas att den ska inspirera och ge handgripliga råd både för de kommuner som är i full gång och de kommuner som just ska börja jobba med delningsekonomi.
|
|
3. |
- Fjellander, Liv, et al.
(author)
-
Delningens potential
- 2019
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- This project investigates the potential increasing resource efficiency and reducing environmental impact and how the potential can be achieved for premises, transports and tools. The driving forces and obstacles for sharing have been studied, methodology for sustainability assessments and potential rebound effects have been investigated and ten success factors have been identified for upscaling sharing solutions: 1. Trust. For the sharing platform, the quality of the goods and for other users. 2. Accessibility. Geographically, temporally and in terms of access to systems and spaces. 3. Managed risk. Sharing is associated with risk, which needs to be managed and facilitated by existing regulations and which can be mitigated by commercial insurance. 4. Quality. The quality of the goods and services need to be at least as good as those the consumer would otherwise have bought for them to switch to sharing. 5. Simple and smooth transactions. By making it easier to share than to buy new, the interest in sharing solutions can increase. 6. Visibility. The fact that the knowledge and habit of sharing are so low means that the critical mass of users and objects is still too low. 7. Belonging. In several of the product categories, like transport and space, there is a need to feel that you belong - a sense of ”this is my space”. For sharing to scale up, design, business models and policy need to relate to that need. 8. Negative effects. The ability to limit and manage the negative effects of the sharing economy on conventional companies is an important factor for upscaling. 9. Access to capital is in many cases critical to growth, both to achieve a critical mass and long-term economic sustainability. 10. Regulation. Sharing requires regulations and policy support for better conditions with clear rules and tailor-made policy instruments for sharing. Several actors play an important role in building sharing potential; the role of the business sector to create new business models and good working conditions, the role of the financial sector to improve the conditions for sharing initiatives to be able to upscale, the role of national decision makers to both regulate and create conditions for sharing and manage the consequences of sharing, the role of the cities to create infrastructure, coordinate and be a driving force in itself to shape the development of sharing so that it contributes to sustainability and the role of research to develop innovative forms of sharing, continue to follow the development of sharing and develop ways to measure effects and prevent rebound effects.
|
|
4. |
- Fjellander, Liv, et al.
(author)
-
Delningens potential, kortversion
- 2019
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Detta är en kortversion av rapporten från projektet Delningens potential, där vi bedömt potentialen för att delning av transporter, verktyg och yta ökar och samtidigt bidrar till ekonomiska, sociala och miljömässiga vinster. I Sverige finns en lång tradition och vana av att dela på resurser. Delning har potential att ge både ekologiska, sociala och ekonomiska vinster under vissa förutsättningar.
|
|
5. |
- Kalantari, Zahra, et al.
(author)
-
Using Landscape Connectivity to Identify Suitable Locations for Nature-Based Solutions to Reduce Flood Risk
- 2022
-
In: Handbook of Environmental Chemistry. - Cham : Springer Nature. ; , s. 339-354, s. 339-354
-
Book chapter (other academic/artistic)abstract
- Climate change and population growth are exacerbating environmental challenges and natural hazards. Extreme events such as flooding due to heavy precipitation are occurring more frequently and becoming more severe throughout the world. Future projections indicate increasing risks and serious threats to human societies, particularly those living in urban areas. To mitigate associated socio-economic challenges and support sustainable urban development, nature-based solutions (NBS) are being introduced in mitigation and adaptation strategies. However, NBS need to be carefully located and suitably designed to achieve their full potential in terms of flood mitigation. Landscape connectivity, addressing various landscape processes and components, can potentially be utilized for land management and biodiversity conservation. For instance, hydrological connectivity within a catchment, as part of the landscape connectivity, describes the main water flow pathways and areas where runoff tends to accumulate, and can thus be useful in identifying the best locations for NBS from a hydrological viewpoint. In this chapter, we describe use of landscape connectivity to identify suitable locations for NBS to reduce flood risk in urban areas, and exemplify the process for two distinct urban catchments, located in Sweden and Portugal. The results showed good usefulness of the method and revealed the importance of integrating connectivity mapping into future NBS planning practices and decision support systems.
|
|
6. |
- Ljungkvist Nordin, Hanna, et al.
(author)
-
Guide for sustainableplastics use : Principles, advice and examples for design and requirements
- 2022
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Plastic can be found everywhere in society. Nothing strange about that, because plastics are versatile materials that can be given almost any properties. They are also often light and inexpensive compared to other materials and last a long time. However, the diversity and variety of plastic additives can also make use of certain plastics challenging in circular flows. This guide provides hands-on tips, advice and good examples on the sustainable and circular use of plastics.The authors assume sole responsibility for the contents of this report, which therefore cannot be cited as representing the views of the Swedish EPA. Naturvårdsverket,
|
|
7. |
- Ljungkvist Nordin,, Hanna, et al.
(author)
-
Guide för hållbar plastanvändning : Principer, råd och exempel för design och kravställande
- 2022
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Plast finns överallt i samhället. Det är inte konstigt eftersom plaster är mångsidiga material som kan ges nästan vilka egenskaper som helst. Dessutom är de ofta lätta och billiga jämfört med andra material och håller länge. Men mångfalden och de olika tillsatserna i plast kan också göra det utmanande att använda vissa plaster i cirkulära flöden.Denna guide samlar handfasta tips, råd och goda exempel om hur plast kan användas så hållbart och cirkulärt som möjligt.
|
|
8. |
- Aho, Sonja, et al.
(author)
-
Impact of Primary Tumor Location on Demographics, Resectability, Outcomes, and Quality of Life in Finnish Metastatic Colorectal Cancer Patients (Subgroup Analysis of the RAXO Study)
- 2024
-
In: Cancers. - : MDPI. - 2072-6694. ; 16:5
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- Simple Summary The location of the primary tumor in the right colon, left colon, or rectum affects the efficacy of biological drugs used in the treatment of metastatic colorectal cancer, but how? We examined how the primary tumor location affects disease characteristics, treatability, quality of life, and outcome in a real-life study population of 1080 Finnish patients in the RAXO study. The primary tumor location correlates with the location of metastases, the frequency of gene mutations, how often metastases can be operated upon, long-term survival after curative surgery or palliative chemotherapy, and the quality of life during the disease trajectory. The primary tumor location is a helpful surrogate for clinicians working with metastatic colorectal cancer patients in estimating the clinical course of the disease. This study cannot identify the reasons for the associations, i.e., whether it is the primary location per se, the different mutations, or other reasons.Abstract The primary tumor location (PTL) is associated with the phenotype, metastatic sites, mutations, and outcomes of metastatic colorectal cancer (mCRC) patients, but this has mostly been studied according to sidedness (right vs. left sided). We studied right colon vs. left colon vs. rectal PTL in a real-life study population (n = 1080). Health-related quality of life (HRQoL) was assessed multi-cross-sectionally with QLQ-C30, QLQ-CR29, EQ-5D, and 15D. A chi-square, Kaplan-Meier, and Cox regression were used to compare the groups. The PTL was in the right colon in 310 patients (29%), the left colon in 396 patients (37%), and the rectum in 375 patients (35%). The PTL was associated with distinct differences in metastatic sites during the disease trajectory. The resectability, conversion, and resection rates were lowest in the right colon, followed by the rectum, and were highest in the left colon. Overall survival was shortest for right colon compared with left colon or rectal PTL (median 21 vs. 35 vs. 36 months), with the same trends after metastasectomy or systemic therapy only. PTL also remained statistically significant in a multivariable model. The distribution of symptoms varied according to PTL, especially between the right colon (with general symptoms of metastases) and rectal PTL (with sexual- and bowel-related symptoms). mCRC, according to PTL, behaves differently regarding metastatic sites, resectability of the metastases, outcomes of treatment, and HRQoL.
|
|
9. |
- Allard, Christina, et al.
(author)
-
Rasbiologiskt språkbruk i statens rättsprocess mot sameby
- 2015
-
In: Dagens Nyheter. - 1101-2447.
-
Journal article (pop. science, debate, etc.)abstract
- Statens hantering av forskningsresultat i rättsprocessen med Girjas sameby utgör ett hot mot Sverige som rättsstat och kunskapsnation. Åratal av svensk och internationell forskning underkänns och man använder ett språkbruk som skulle kunna vara hämtat från rasbiologins tid. Nu måste staten ta sitt ansvar och börja agera som en demokratisk rättsstat, skriver 59 forskare.
|
|
10. |
- Allard, Christina, et al.
(author)
-
Rasbiologiskt språkbruk i statens rättsprocess mot sameby : DN Debatt 2015-06-11
- 2015
-
Other publication (pop. science, debate, etc.)abstract
- Statens hantering av forskningsresultat i rättsprocessen med Girjas sameby utgör ett hot mot Sverige som rättsstat och kunskapsnation. Åratal av svensk och internationell forskning underkänns och man använder ett språkbruk som skulle kunna vara hämtat från rasbiologins tid. Nu måste staten ta sitt ansvar och börja agera som en demokratisk rättsstat, skriver 59 forskare.
|
|