1. |
|
|
2. |
- Glimskär, Anders, et al.
(author)
-
Uppföljning av kvalitetsförändringar i ängs- och betesmark via NILS år 2008
- 2009
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Denna rapport presenterar resultat för ett antal indikatorer på kvalitet och skötsel i ett stickprov av ängs- och betesmarker i hela Sverige. Inventeringen och analyserna görs varje år från och med 2006 på uppdrag av Jordbruksverket, som underlag för bl.a. utvärderingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Som indikatorer har i första hand valts ett antal organismgrupper (fjärilar, humlor, kärlväxter, grova lövträd och epifytlavar), och dessutom beskrivs vegetationens struktur och sammansättning i provytor, som underlag för att ta fram strukturella indikatorer (t.ex. påverkan av gödsling och hävdintensitet/igenväxning). Urvalet bygger på förslag som tagits fram av Naturcentrum AB. De resultat som presenteras i denna rapport kommer från de första tre årens inventering, vilket innefattar tre femtedelar av det totala stickprovet. Efter fem år får man således de mest tillförlitliga mängdskattningarna. Därefter återkommer man till samma objekt med samma intervall, vilket gör att man på ett tillförlitligt sätt kan analysera förändringar baserat på jämförelser mellan femårsperioder. Uppdraget att inventera ängs- och betesmarker samordnas med fältarbetet i NILS (Nationell Inventering av Landskapet i Sverige), och metodiken är till stor del likartad, med en del tilläggsmoment. NILS är ett rikstäckande miljöövervakningsprogram som följer tillstånd och förändringar i det svenska landskapet och hur dessa påverkar förutsättningarna för den biologiska mångfalden. NILS finansieras av Naturvårdsverket och ingår i programområde Landskap. Ett viktigt syfte med NILS är att följa upp de nationella miljökvalitetsmålen för olika naturtyper och fungera som underlag för att till exempel visa om genomförda miljövårdsåtgärder leder till önskade förbättringar på nationell nivå eller landsdelsnivå. Arbetet har utförts vid institutionen för skoglig resurshushållning, Sveriges lantbruksuniversitet, Umeå, i samarbete med inst. för ekologi, SLU och avd. för biologi/IFM, Linköpings universitet. Erik Cronvall och Åsa Gallegos Torell (SLU, inst. för skoglig resurshushållning) har ansvarat för fältkurser och genomförandet av fältinventeringen tillsammans med säsongsanställd fältpersonal, med stöd av bl.a. Kjell Lagerqvist (SLU) och Karl-Olof Bergman (Linköpings universitet). Beräkningarna har utförts av Saskia Sandring och Åsa Eriksson, med stöd av Anna Ringvall (SLU). Sammanställandet av rapporten har utförts av Anders Glimskär och Jörgen Wissman (SLU). NILS programchef Johan Svensson (SLU) har det övergripande ansvaret för uppdraget
|
|
3. |
- Glimskär, Anders, et al.
(author)
-
Uppföljning av kvalitetsändringar i ängs- och betesmark via NILS år 2008
- 2009
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Denna rapport presenterar resultat för ett antal indikatorer på kvalitet och skötsel i ett stickprov av ängs- och betesmarker i hela Sverige. Inventeringen och analyserna görs varje år från och med 2006 på uppdrag av Jordbruksverket, som underlag för bl.a. utvärderingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Som indikatorer har i första hand valts ett antal organismgrupper (fjärilar, humlor, kärlväxter, grova lövträd och epifytlavar), och dessutom beskrivs vegetationens struktur och sammansättning i provytor, som underlag för att ta fram strukturella indikatorer (t.ex. påverkan av gödsling och hävdintensitet/igenväxning). Urvalet bygger på förslag som tagits fram av Naturcentrum AB. De resultat som presenteras i denna rapport kommer från de första tre årens inventering, vilket innefattar tre femtedelar av det totala stickprovet. Efter fem år får man således de mest tillförlitliga mängdskattningarna. Därefter återkommer man till samma objekt med samma intervall, vilket gör att man på ett tillförlitligt sätt kan analysera förändringar baserat på jämförelser mellan femårsperioder. Uppdraget att inventera ängs- och betesmarker samordnas med fältarbetet i NILS (Nationell Inventering av Landskapet i Sverige), och metodiken är till stor del likartad, med en del tilläggsmoment. NILS är ett rikstäckande miljöövervakningsprogram som följer tillstånd och förändringar i det svenska landskapet och hur dessa påverkar förutsättningarna för den biologiska mångfalden. NILS finansieras av Naturvårdsverket och ingår i programområde Landskap. Ett viktigt syfte med NILS är att följa upp de nationella miljökvalitetsmålen för olika naturtyper och fungera som underlag för att till exempel visa om genomförda miljövårdsåtgärder leder till önskade förbättringar på nationell nivå eller landsdelsnivå.
|
|
4. |
- Gallegos Torell, Åsa, et al.
(author)
-
Computer-aided calibration for visual estimation of vegetation cover
- 2009
-
In: Journal of Vegetation Science. - : Wiley. - 1100-9233 .- 1654-1103. ; 20, s. 973-983
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- QuestionWhat precision and accuracy of visual cover estimations can be achieved after repeated calibration with images of vegetation in which the true cover is known, and what factors influence the results?MethodsDigital images were created, in which the true cover of vegetation was digitally calculated. Fifteen observers made repeated estimates with immediate feedback on the true cover. The effects on precision and accuracy through time were evaluated with repeated proficiency tests. In a field trial, cover estimates, before and after calibration, were compared with point frequency data.ResultsEven a short time of calibration greatly improves precision and accuracy of the estimates, and can also reduce the influence of different backgrounds, aggregation patterns and experience. Experienced observers had a stronger tendency to underestimate the cover of narrow-leaved grasses before calibration. The field trial showed positive effects of computer-based calibration on precision, in that it led to considerably less between-observer variation for one of the two species groups.ConclusionsComputer-aided calibration of vegetation cover estimation is simple, self-explanatory and time-efficient, and might possibly reduce biases and drifts in estimate levels over time. Such calibration can also reduce between-observer variation in field estimates, at least for some species. However, the effects of calibration on estimations in the field must be further evaluated, especially for multilayered vegetation.
|
|
5. |
- Ståhl, Göran, et al.
(author)
-
National inventory of landscapes in Sweden (NILS) : scope, design, and experiences from establishing a multi-scale biodiversity monitoring system
- 2011
-
In: Environmental Monitoring & Assessment. - : Springer Science and Business Media LLC. - 0167-6369 .- 1573-2959. ; 173:1-4, s. 579-595
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- The landscape-level and multiscale biodiversity monitoring program National Inventory of Landscapes in Sweden (NILS) was launched in 2003. NILS is conducted as a sample-based stratified inventory that acquires data across several spatial scales, which is accomplished by combining aerial photo interpretation with field inventory. A total of 631 sample units are distributed across the land base of Sweden, of which 20% are surveyed each year. By 2007 NILS completed the first 5-year inventory phase. As the reinventory in the second 5-year phase (2008-2012) proceeds, experiences and insights accumulate and reflections are made on the setup and accomplishment of the monitoring scheme. In this article, the emphasis is placed on background, scope, objectives, design, and experiences of the NILS program. The main objective to collect data for and perform analyses of natural landscape changes, degree of anthropogenic impact, prerequisites for natural biological diversity and ecological processes at landscape scale. Different environmental conditions that can have direct or indirect effects on biological diversity are monitored. The program provides data for national and international policy and offers an infrastructure for other monitoring program and research projects. NILS has attracted significant national and international interest during its relatively short time of existence; the number of stakeholders and cooperation partners steadily increases. This is constructive and strengthens the incentive for the multiscale monitoring approach.
|
|