1. |
- Hasselskog, Peter, 1960
(author)
-
Här är det slöjdprocessen som räknas
- 2008
-
In: Kunskapande, kommunikation och bedömning i gestaltande utbildning. ; , s. 31-46
-
Journal article (other academic/artistic)abstract
- En granskning av processbegreppet i läro- och kursplaner 2000. Särskilt fokus på slöjdprocessen
|
|
2. |
- Hasselskog, Peter, 1960
(author)
-
Slöjdlärares intentioner och kursplanen
- 2006
-
In: Slöjdforskning / C. Nygren-Landgärds & K. Borg (Red.). - Åbo : Åbo akademi. - 952121466X ; , s. 96-112
-
Book chapter (other academic/artistic)
|
|
3. |
- Hasselskog, Peter, 1960
(author)
-
Slöjdämnet och genus
- 2009
-
In: KRUT, Kritisk utbildningstidskrift. ; 1-2/09:133-134, s. 27-44
-
Journal article (other academic/artistic)
|
|
4. |
- Hasselskog, Peter, 1960
(author)
-
Sådan lärare, sådant lärande
- 2008
-
In: Slöjda för livet - om pedagogisk slöjd. ; , s. 187-198
-
Journal article (other academic/artistic)abstract
- Med utgångspunkt i två slöjdlärares dagboksanteckningar genererade genom den nationella utvärderingen NU-03, diskuteras lärarens betydelse för vad eleverna ges möjlighet att lära i slöjdundervisningen
|
|
5. |
- Johansson, Marléne, 1953, et al.
(author)
-
Elevers tankar om slöjd : MHM Forskningsrapport 39.
- 2007
-
In: Hushållsvetenskap & Co (MHM-rapport 39). - Göteborg : Göteborg University. - 9789197678414 ; , s. 147-159
-
Book chapter (other academic/artistic)abstract
- Slöjd är ett obligatoriskt ämne för alla barn och ungdomar i den svenska folk- och grundskolan sedan 1955. Alla ungdomar och vuxna som gått i svensk skola har haft slöjd! Alla dessa personer har erfarenheter och uppfattningar om slöjdämnet. Samtidigt är det pedagogiska slöjdområdet sparsamt utforskat. Det innebär att de flesta baserar sin uppfattning om slöjdämnet på både egna och kollektiva tolkningar. De personliga erfarenheterna varierar rimligen beroende på var och när man haft sin skolslöjd. Genom Skolverkets nationella utvärdering av grundskolan och slöjdämnet, NU-03, finns ett unikt empiriskt material, insamlat i skolår 9 under våren 2003, som ger en uppfattning om ”Elevers tankar om slöjd” idag. Elever har förmodligen varken den historiska eller läroplansförankrade begreppsförståelsen av vad slöjdämnet skall eller bör stå för. I utvärderingens öppna frågor har eleverna med egna ord beskrivit sina tankar om slöjd, dessa tankar, som elevcitat, står istället i centrum i detta kapitel.
|
|
6. |
|
|
7. |
- Johansson, Marléne, 1953, et al.
(author)
-
Slöjd. En samtalguide om kunskap, arbetssätt och bedömning : Skolverket. Myndigheten för skolutveckling
- 2007
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Samtalsguiden i slöjd (som även finns för alla skolämnen) är skriven på uppdrag av Skolverket/Myndigheten för skolutveckling utifrån ett behov av att fördjupa samtalet om skolans kunskapsuppdrag. Rapporten är menad att leda till reflektion om den pedagogiska grundsynen hos enskilda lärare, arbetslag och ämneslag. Författare: Marléne Johansson & Peter Hasselskog
|
|
8. |
|
|
9. |
- Johansson, Marléne, 1953, et al.
(author)
-
Slöjdämnet in i framtiden
- 2005
-
In: Paper, presenterat vid Skolverkets NU-03 konferens, februari 2005, Frösundavik.
-
Conference paper (other academic/artistic)
|
|
10. |
- Johansson, Marléne, 1953, et al.
(author)
-
Slöjdämnet in i framtiden – utvecklat, avvecklat eller invecklat? : Nuläge och framåtblickar. Skolverkets rapport. Nationella utvärderingen 2003
- 2005
-
In: Ingår i Skolverkets antologi Grundskolans ämnen i ljuset av Nationella utvärderingen 2003. - Stockholm : Skolverket, Liber. - 918500992X ; , s. 166-176
-
Book chapter (other academic/artistic)abstract
- Slöjdämnet engagerar! De flesta har en bild; omtyckt eller behjärtansvärt, men okänt – ämnet har tydligen något, med vad? I NU-03 beskrivs slöjd som ett ämne där elever och lärare trivs. Slöjden har en särställning när det gäller elevernas inflytande. Det är det ämne i grundskolan där eleverna anser att de kan påverka innehåll och arbetssätt mest. Eleverna känner engagemang, intresse, får ta egna initiativ och eget ansvar. Lärarna upplever sin roll som rolig, utvecklande och engagerande. Eleverna upplever sällan stress, varken från lärarens krav eller från kamrater. I slöjden får eleverna arbeta utan att bli jämförda med varandra, de får arbete i sin egen takt och att det är tillåtet att misslyckas. Slöjdämnet har kopplingar till elevernas fritid såtillvida att eleverna uppger att de får mycket idéer och inspiration till skolans slöjdundervisning på sin fritid. Eleverna anser att slöjd är ett av de roligaste ämnena i grundskolan. Men, trots denna positiva bild har eleverna svårt att se nyttan med slöjden, detta gäller också deras föräldrar. Kvalitéer som självförtroende, att få ta egna initiativ och eget ansvar beskrivs av eleverna som något slöjdämnet innefattar, men tycks inte vägas in när eleverna talar om kunskaper från slöjdverksamheten. Kvalitéer som väl borde uppfattas som väsentliga och som en viktig del av skolans uppdrag? Attityden till slöjdämnet är överlag problematisk. Att slöjdämnets kunskapskvaliteter inte är allmänt kända är ett problem som måste överbryggas innan slöjdämnet kan bli en uppmärksammad resurs i skolans gemensamma arbete. Trots att eleverna i slöjden arbetar mot de mål som skall nås både i slöjdens kursplan och i den övergripande läroplanen, upplever elever och föräldrar inte kunskaper i slöjdämnet som viktiga för utveckling och lärande.
|
|