1. |
- Johansson, Christer, et al.
(author)
-
Svavel- och kvävenedfalletöver Stockholms län
- 1997
-
Reports (other academic/artistic)abstract
- Rapporten presenterar resultat från spridningsberäkningar och mätningar av svavel- ochkvävenedfallet för perioden oktober 1994 — september 1995 (ett hydrologiskt år). Förberäkningarna används spridningsmodeller som utvecklats speciellt för Stockholms länoch som ingår i miljöövervakningssystemet som drivs av Luftvårdsförbundet i Stockholmslän.Modellberäkningarna ger halter av svaveldioxid och kväveoxider för varje timme med4x4 kilometers upplösning i hela länet. Torr- och våtdepositionen har summerats tillmånadsvärden. För beräkningarna används en detaljerad emissionsdatabas samt resultatenfrån ett stort antal mätningar av meteorologi, deposition, krondropp och föroreningshaltersom genomförts inom ramen för Luftvårdsförbundets och Länsstyrelsensregionala miljöövervakning. Beräkningarna jämförs med mätningar.Våtdepositionen av svavel och kväve är till största delen beroende av nederbördens geografiskafördelning, som varierar kraftigt p g a lokala klimatförhållanden. I genomsnittsyns två områden med förhållandevis hög nederbörd — inre delarna av Södertörn ochnorra delarna av Norrtälje kommun. I dessa områden är nederbördsmängden nästandubbelt så stor som över de yttre delarna av skärgården, där de minsta mängderna förekommer.Som mest noteras drygt 900 mm nederbörd för det hydrologiska året 1994/95.Detta är ca. 30% högre än de genomsnittligt högsta värdena för 10 år (1984 — 1993).Den relativa geografiska fördelningen av årsnederbörden 1994/95 skiljer sig inte väsentligtfrån den genomsnittliga fördelningen under de senaste 10 åren.Den högsta våtdepositionen av svavel sker över Södertörn med drygt 6 kg S/ha/år. I yttreskärgården ligger värdena på omkring 3 till 4 kg/ha/år. För kväve är motsvarande siffrordrygt 7 kg N/ha/år respektive 4 kg N/ha/år. Den geografiska fördelningen av torrdepositionenbestäms i hög grad av var utsläppen sker. Beräkningarna visar på mycket skarpagradienter med den högsta torrdepositionen i Stockholmsregionen och lägre värden utmot landsbygden och skärgården. Högsta torrdepositionen av svavel och kväve beräknasuppgå till 5 kg S/ha/år respektive 7 kg N/ha/år, vilket är drygt hälften av den totala depositionen.Som mest uppgår den totala depositionen (summan av våt- och torrdepositionen) avsvavel och kväve till drygt 9 kg S/ha/år respektive 12 kg N/ha/år. Det lägsta nedfallet,som sker över landsbygdsområden och skärgården, är på knappt hälften av de högstavärdena. I hela länet överskrids de undre kritiska belastningsgränserna för både svaveloch kväve.Bidragen till nedfallet från utsläpp av kväve och svavel i Stockholms län har beräknatsmed hjälp av spridningsmodellen. För kväve kan drygt 50% av den totala depositionen iStorstockholm härledas till utsläppen i länet. För svavel är motsvarande siffra 30% —40%.- 5 -Utanför tätortsområdena har utsläppen inom länet endast liten betydelse för den totaladepositionen. Här står intransporterade svavel- och kväveföreningar för huvuddelen.Mätningarna visar att halterna i luften som transporteras in är jämnt fördelade över länet.De geografiska variationerna i depositionen över landsbygden och skärgården ärdärför dels beroende av nederbördens fördelning, som bestämmer variationen i våtdeposition,dels markanvändningen, som påverkar variationen i torrdeposition.Det enda säkra sättet att bedöma noggrannheten i beräkningarna är att så långt det gårjämföra beräknade halter, deposition och nederbörd med uppmätta värden (i vissapunkter). För nederbörden erhålls en god beskrivning på de flesta platserna. I genomsnittför 12 mätstationer är beräknad årsnederbörd inom 2% av uppmätt värde. Under sommarenkan dock avvikelserna bli stora p g a mycket stora variationer i nederbördsmängdernaför olika platser i länet.När det gäller kväveoxidhalter (NOx och NO2) erhålls en god överensstämmelse mellanberäkningar och mätningar i Stockholms innerstad. Beräknade månadsmedelvärden liggerför de flesta månaderna inom 20% av uppmätta värden. För svaveldioxidhalterna(SO2) är skillnaden större speciellt för sommarmånaderna då halterna är mycket låga.Beräknat totalt nedfall av svavel stämmer relativt väl med krondroppsmätningarna. Beräknattotalt nedfall av kväve kan däremot inte jämföras med kvävenedfallet i krondropp,eftersom träden tar upp en avsevärd del av det kväve som tillförs skogen via luftoch nederbörd.
|
|
2. |
|
|
3. |
|
|
4. |
|
|
5. |
- Edling, Christer, et al.
(author)
-
Positron emission tomography studies of healthy volunteers : No effects on the dopaminergic terminals and synthesis after short-term exposure to toluene
- 1997
-
In: Human and Experimental Toxicology. - : SAGE Publications. - 0960-3271 .- 1477-0903. ; 16:3, s. 171-176
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- Despite extensive research, the mechanisms for the effects of organic solvents on the central nervous system are still unknown. One mechanism proposed is that solvents interfere with the synthesis of neurotransmitters. In the present study 11 male healthy volunteers were exposed during 15 min to 100 p.p.m. toluene at light physical exercise, and the dopamine decarboxylase activity and number of terminals in putamen were measured before and after exposure by positron emission tomography. Two different tracers were used [beta-11C]L-DOPA for decarboxylase activity during the in vivo synthesis of dopamine, and [11C]nomifensine to estimate the number of terminals. Although there was a slight increase in the rate of dopamine synthesis in the putamen after the exposure, this difference was not statistically significant (P = 0.4). No effect was observed with regard to the uptake of nomifensine. There was no significant relationship between the dose of toluene and rate of dopamine synthesis, and no significant correlation between the time from end of exposure to start of the PET-camera and DOPA. Our findings indicate that short term exposure to 100 p.p.m. of toluene does not affect the rate of dopamine synthesis or the number of presynaptic terminals.
|
|
6. |
- Fossheim, Sigrid L., et al.
(author)
-
Lanthanide-based susceptibility contrast agents : Assessment of the magnetic properties
- 1996
-
In: Magn. Reson. Med.. - : Wiley. ; 35, s. 201-206
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- The T2* contrast efficacy of paramagnetic contrast agents is dependent on their magnetic properties. Vibrating sample magnetometry (VSM) and the Live Chan NMR method have been used to evaluate the influence of ligand structure on the bulk magnetic susceptibility (BMS) of low-molecular weight (LMW) lanthanide chelates. VSM was also used for the BMS assessment of LMW lanthanide chelates covalently attached to cross-linked starch particles. The ligand structure had no influence on the BMS of the gadolinium (Gd) and dysprosium (Dy) chelates. The mean BMS value of the Dy-chelates was 1.8 fold higher than that of the Gd-chelates. The holmium (Ho) DTPA-BMA chelate had a similar BMS to that of Oy-DTPA-BMA while the lowest BMS was found for europium (Eu(III)) DTPA-BMA. The covalent attachment of Gd-DTPA and Dy-DTPA to a cross-linked starch particle had no impact on their intrinsic magnetic properties. The BMS data were in good accordance with those obtained for non- particulate bound LMW Dy- and Gd-chelates. The magnetic susceptibility of the Gd-DTPA labeled particles was described by the Curie law, indicative of no magnetic interactions between Gd-DTPA molecules. The magnetic susceptibility of the Dy-DTPA labeled particles followed the Curie-Weiss law with a Curie- Weiss temperature of about -2 K, indicating magnetic interactions. The magnetic susceptibility of Dy-DTPA will, however, not be affected by such magnetic interactions at physiological temperatures.
|
|
7. |
|
|
8. |
- Geisler, Christer, et al.
(author)
-
Pied piping in spoken English
- 1998
-
In: Explorations in English Corpus Linguistics. - : Amsterdam: Rodopi. ; , s. 67-82
-
Book chapter (other academic/artistic)
|
|
9. |
- Hanson, Maj, et al.
(author)
-
A magnetic phase transition studied with high TC SQUIDs
- 1998
-
In: Journal of Magnetism and Magnetic Materials. - 0304-8853 .- 1873-4766. ; 177, s. 519-520
-
Journal article (peer-reviewed)abstract
- We have used high-Tc SQUIDs to study the phase transition in a film of Mn3O4. The film was positioned on top of the SQUID, and the temperature of the film and the SQUID was varied in the range 30-60 K. By monitoring the voltage at the SQUID output we were able to observe a reproducable shift in the SQUID response in the range 30-50 K. This shift is related to the transition from the paramagnetic to the ferrimagnetic state of the Mn3O4 film.
|
|
10. |
|
|