1. |
|
|
2. |
|
|
3. |
- Eggeling, Jakob, et al.
(författare)
-
The usability of ClimApp : A personalized thermal stress warning tool
- 2022
-
Ingår i: Climate Services. - : Elsevier BV. - 2405-8807. ; 27
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- ClimApp was developed to assist individuals in reducing the risk of exposure to thermal stress and to supply the user with individualized advice and recommendations. The tool integrates several human thermal models and heat indices with the local weather forecast and goes on to provide users with a prediction of their thermal stress based on their activity level, clothing level, and heat acclimatization input. Despite its innovative and interactive functionality, ClimApp's utility and ease of use should be considered to increase its usability. The usability of ClimApp was evaluated over two iterations: one usability lab test (n = 10) and one field test (n = 38) where first-time users completed tasks in ClimApp related to navigation, perceived ease of use, and perceived usefulness. Activity theory guided the analysis, and a directed qualitative content analysis was applied to evaluate the usability of ClimApp. The results suggest that there is room for improvement when assessing the universal design aspects, navigation, and information complexity, yet the participants perceived the tool as useful in the situated context.
|
|
4. |
- Eggeling, Jakob, et al.
(författare)
-
Validating an advanced smartphone application for thermal advising in cold environments
- 2023
-
Ingår i: International Journal of Biometeorology. - 1432-1254. ; 67:12, s. 1957-1964
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- The ClimApp smartphone application was developed to merge meteorological forecast data with personal information for individualized and improved thermal warning during heat and cold stress and for indoor comfort in buildings. For cold environments, ClimApp predicts the personal thermal stress and strain by the use of the Insulation REQuired model that combines weather and personal physiological data with additional consideration of the Wind Chill index based on the local weather forecast. In this study, we validated the individualized ClimApp index relative to measurements and compared it with the Universal Temperature Climate Index (UTCI). To this aim, 55 participants (27 females) were exposed to at least 1 h in an outdoor environment of 10 °C or below (average 1.4 °C air temperature, 74.9% relative humidity, and 4.7 m/s air velocity) inputting their activity level and clothing insulation as instructed by ClimApp. The UTCI and ClimApp indices were calculated and compared to the participants' perceived thermal sensation. The ClimApp index root mean square deviation (RMSD) was below the standard deviation of the perceived thermal sensation which indicates a valid prediction and the UTCI RMSD was higher than the standard deviation which indicates an invalid prediction. The correlation of ClimApp and UTCI to the perceived thermal sensation was statistically significant for both models.
|
|
5. |
- Erlingsdóttir, Gudbjörg, et al.
(författare)
-
Conceptual design of E-health services by, and for support of, home care staff
- 2018
-
Ingår i: Proceedings of the 20th Congress of the International Ergonomics Association (IEA 2018) - Volume VII : Ergonomics in Design, Design for All, Activity Theories for Work Analysis and Design, Affective Design - Ergonomics in Design, Design for All, Activity Theories for Work Analysis and Design, Affective Design. - Cham : Springer International Publishing. - 2194-5357. - 9783319960708 ; 824, s. 793-799
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Together with staff from home care from four municipalities we investigated how e-health services can improve the work environment. In a series of four workshops we coached the participants in (1) describing their work process and pinpointing the problematic situations in the process, (2) formulating their wishes for an ideal work process, (3) conceptualizing how e-health solutions can be used to obtain the ideal work process and describing scenarios (4) illustrating the scenarios and the design process on storyboards. The storyboards describe, amongst other, how support through e-health systems may be used to: gain access to adequate information; get in touch with other professionals as doctors or other colleagues; prevent medication errors, and to transfer images or physiological data to an expert who can directly provide personal support.
|
|
6. |
|
|
7. |
- Erlingsdottir, Gudbjörg, et al.
(författare)
-
Driving for successful change processes in healthcare by putting staff at the wheel
- 2018
-
Ingår i: Journal of Health Organization and Management. - 1477-7266. ; 32:1, s. 69-84
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Purpose – The purpose of this paper is to describe five salient factors that emerge in two successful change processes in healthcare. Organizational changes in healthcare are often characterized by problems and solutions that have been formulated by higher levels of management. This top-down management approach has not been well received by the professional community. As a result, improvement processes are frequently abandoned, resulting in disrupted and dysfunctional organizations. This paper presents two successful change processes where managerial leadership was used to coach the change processes by distributing mandates and resources. After being managerially initiated, both processes were driven by local agency, decisions, planning and engagement. Design/methodology/approach – The data in the paper derive from two qualitative case studies. Data were collected through in-depth interviews, observations and document studies. The cases are presented as process descriptions covering the different phases of the change processes. The focus in the studies is on the roles and interactions of the actors involved, the type of leadership and the distribution of agency. Findings – Five factors emerged as paramount to the successful change processes in the two cases: local ownership of problems; a coached process where management initiates the change process and the problem recognition, and then lets the staff define the problems, formulate solutions and drive necessary changes; distributed leadership directed at enabling and supporting the staff's intentions and long-term self-leadership; mutually formulated norms and values that serve as a unifying force for the staff; and generous time allocation and planning, which allows the process to take time, and creates room for reevaluation. The authors also noted that in both cases, reorganization into multi-professional teams lent stability and endurance to the completed changes. Originality/value – The research shows how management can initiate and support successful change processes that are staff driven and characterized by local agency, decisions, planning and engagement. Empirical descriptions of successful change processes are rare, which is why the description of such processes in this research increases the value of the paper.
|
|
8. |
- Erlingsdottir, Gudbjörg, et al.
(författare)
-
Förbättrade arbets- och patientflöden i primärvården med digitalt Flow : slutrapport
- 2023
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- I projektet studeras det digitala verktyget Flow och dess inverkan på personalens arbetsmiljö samt på kostnadseffektiviteten i svensk primärvårdskontext. Flow ger patienten möjlighet till digital kontakt och kommunikation med vårdcentralen samt möjlighet till digital kommunikation mellan olika personalgrupper inom vårdcentralen. Implementeringen av Flow har studerats på tre vårdcentraler: A, B och C. På vårdcentral A har implementeringen gått smidigt och haft en positiv effekt medan den gått mindre bra och inte fått lika positiv effekt på vårdcentral B och C. Detta trots att alla verkar överens om att själva plattformen är lätt att arbete i så kan den således få olika effekt på arbetsbelastningen. För att få en positiv effekt behövs det en rad åtgärder vid införandet och vid själva användandet: en gemensam bild hos både ledning och personal om varför plattformen ska införas att involvera och förankra idén om plattformen hos vårdpersonal redan innan implementeringen; att utbilda all personal i plattformen men också utbilda superanvändare som är villiga att driva implementeringen och villiga att kontinuerligt stötta kollegor i förändringsarbetet; att avsätta tid i schemat för vårdpersonal att utforska, lära sig och använda plattformen; att marknadsföra plattformen gentemot patienterna; att ha regelbundna återkopplingsmöten, i vilka vårdpersonal kan diskutera och ventilera farhågor och förväntningar samt uppmuntra kontinuerlig användning. Vad gäller kostnadsanalysen så förefaller Flow leda till besparingar för vårdgivaren. Vi har också jämfört Flow med två andra digitala system inom vården som vi studerat tidigare. Jämförelserna visar bland annat att även om ett digitalt system upplevs som positivt så skapar det oftast något slags kringarbete för vårdpersonalen när systemet eller data det innehåller ska tas hand om. Vidare kan vi konstatera att digitaliseringen inte ersätter de befintliga arbetsrutinerna helt utan skapar ett parallellt arbetsflöde.
|
|
9. |
|
|
10. |
- Erlingsdottir, Gudbjörg, et al.
(författare)
-
Hur tvärprofessionellt arbete kan leda till förflyttning av läkares lojalitet
- 2016
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Data från en empirinära studie av tvärprofessionellt teamarbete på en intensivvårdsavdelning (IVA) visade att läkarnas huvudsakliga lojalitet flyttats från den egna professionen till teamen och avdelningen. Data insamlades med djupintervjuer, observationer och samtalsgrupper. I papret kommer vi att beskriva den bakomliggande förändringsprocess som genomförts på avdelningen. I förändringsprocessen arbetade man medvetet med att ta fram gemensamma värderingar för alla professioner på avdelningen, flyttade fokus från den enskilda individen och professionen till teamet, och införde en organisation där ledarskapet delades av alla professionskategorier. Traditionellt beskrivs basen för lojalitet och identitet som primärt tillhörande den egna professionen. Vi kommer således att diskutera den förflyttning av tillhörighet som verkar kunna uppstå när läkare ingår i engagerat flerprofessionellt teamarbete. Bland annat verkar ökad tillit till medarbetarna vara en av de avgörande faktorerna för denna förflyttning till teamidentitet och lojalitet.
|
|
11. |
- Erlingsdottir, Gudbjörg, et al.
(författare)
-
Lost in Translation? Care Coordination cross Contexts in Swedish Homecare Nursing
- 2019
-
Ingår i: Context Sensitive Health Informatics : Sustainability in Dynamic Ecosystems - Sustainability in Dynamic Ecosystems. - 0926-9630 .- 1879-8365. - 9781643680040 - 9781643680040 ; 265, s. 42-47
-
Bokkapitel (refereegranskat)abstract
- The responsibilities for delivery of care in Sweden is divided between the regions and the municipalities. The regions run the hospitals and the primary care centres (PCCs) whereas the municipalities are responsible for homecare nursing and nursing homes. The homecare nurses and the doctors they need to seek advice from, thus belong to different organizations/contexts. As more patients with multi- and long-term illnesses are taken care of in their homes the workload of the homecare nurses has increased. A new healthcare agreement has thus been signed between a region in South Sweden and its municipalities. The healthcare agreement states that doctors from the PCCs are to form mobile teams together with the homecare nurses. This paper reports from a pre-study investigating how the agreement, in terms of translation sociology, is interpreted in four of the municipalities. The aim of the research project as a whole is to develop digital support systems for the mobile teams.
|
|
12. |
- Erlingsdottir, Gudbjörg, et al.
(författare)
-
Mellan Pod och Patient – hur förändras arbetet när vården blir digital, slutrapport
- 2022
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Teknikutvecklingen inom e-hälsoområdet möjliggör ständigt nya och mer avancerade arbetssätt för att övervaka och vårda patienter digitalt. Vården sker då genom kontinuerlig övervakning av patientens hälsa via digitalt överförda data och kommunikation mellan vårdpersonal och patient där feedback och rekommendationer skräddarsys efter patientens behov och tillstånd. Denna typ av digital vård är ett växande område inom e-hälsan. Syftet med digital vård är att avståndet ska minska mellan vårdpersonal och patient i tid och rum, vården ska bli mer kontinuerlig och proaktiv samt att resurser allokeras till de delar av vården där de behövs bäst. Eftersom tekniken är relativt ny genomförs för tillfället olika studier för att undersöka effekterna på patienternas hälsa.För vårdpersonalen betyder tekniken dock ett förändrat arbetssätt som innebär: ett skifte från personliga möten med patienten till digital kommunikation; från att själv mäta olika parametrar till att ta emot värden som patienterna registrerat; från bokade patientmöten till en mer kontinuerlig övervakning av patientens värden samt att en algoritm i det digitala systemet föreslår vilken/vilka patient(er) som ska prioriteras. Hur personalen upplever denna övergång från traditionell vård till digital vård vet vi mycket lite om eftersom detta inte har studerats och fokus i de studier som genomförts hittills har varit på effekter på patientens hälsa. Det finns inte1heller studier av huruvida det digitala arbetssättet är mer kostnadseffektivt även om det finns ett sådant antagande.I det här projektet har vi studerat och jämfört hur vårdpersonalen arbetar digitalt respektive ”traditionellt” med digital övervakning av kroniskt sjuka. Syftet är att öka kunskapen om 1) hur digital vård påverkar vårdpersonalens arbetssätt och arbetsmiljö jämfört med ”traditionell” vård, 2) om och i så fall hur personalen integrerar de digitala systemen i sitt sätt att arbeta och att 3) jämföra kostnadseffektiviteten mellan de två arbetssätten.Projektet genererar kunskap om hur övergången till digital vård påverkar vårdpersonal i flera dimensioner som exempelvis förändrat arbetssätt, integration av den digitala vården i övrigt arbete, upplevelse av kontroll över det egna arbetet i förhållande till ställda krav, förändrade roller gentemot kollegor osv samt om kostnadseffektiviteten av digital vård jämfört med traditionell vård. Ett teoretiskt ramverk med bla Normaliseringsprocessteori (NPT) modellen har testas, modifierats och utvecklas utifrån de resultaten.
|
|
13. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
Digitalt stött patientflöde : hot och/eller möjlighet för att underlätta arbetet beror på ledarskapet och hur arbetet organiseras
- 2022
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Digital teknik har blivit en stor del av de flestas vardag och arbete. Digitaliseringen sker även inom primärvården och tros kunna öka kvalitet och effektivitet i vården, samt minska kostnaderna(van Gemert-Pijnen, Kip, Kelders, & Sanderman, 2018), men hur påverkar den vårdpersonalens arbete? Primärvården är redan en utsatt sektor på grund av ökat patientflöde, personalflykt och hög sjukfrånvaro (Golay, 2019; Greenhalgh & Papoutsi, 2018). Det är därför av stor vikt att förstå hur olika digitala lösningar påverkar vårdpersonalen och deras arbete. I ett forskningsprojekt följer vi införandet av och arbetet med en digital plattform på vårdcentraler för att studera hur digitalt stött patient- och arbetsflöde påverkar personalens arbetssätt och arbetsbelastning. Genom plattformen kan patienter ta kontakt med vårdcentralen digitalt istället för via telefonsamtal. Kommunikation och patientmöten kan ske synkront eller asynkront i form av digitala (chatt eller video) eller fysiska möten med olika kategorier av vårdpersonal. Plattformen är tänkt att förbättra ledning och organisering av arbetet/patientflödet, minska arbetsbördan och kognitiv belastning, stärka patientens delaktighet samt öka kostnadseffektiviteten – men hur blir det i praktiken?
|
|
14. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
Embedding and Integrating a Digital Patient Management Platform Into Everyday Primary Care Routines : Qualitative Case Study
- 2022
-
Ingår i: JMIR Formative Research. - : JMIR Publications. - 2561-326X. ; 6:2
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Background: Traditional primary care is characterized by patient consultations via phone and physical visits. However, the current development in Swedish primary care is to blend digital solutions with traditional solutions. This paper addresses this development by examining the normalization of embedding and integrating a digital health care platform into everyday care routines in a primary care clinic. The digital health care platform enables both synchronous (video calls) and asynchronous (chat) communication, as well as self-registration of patient data using automated questions and forms requiring the patient's input.Objective: This study aims to explore the work that health care professionals (HCPs) have to undertake to implement and sustain a digital health care platform as part of their everyday work practice. Methods: HCPs were observed and interviewed to assess their individual and collective engagement and the mechanisms involved in the implementation of the digital platform and its effects on everyday work routines. The normalization process theory (NPT) was used to frame the data analysis.Results: The analysis identified several themes related to the four NPT constructs: coherence, cognitive participation, collective action, and reflexive monitoring. The use of these constructs enabled the analysis to identify ways of supporting implementation. For example, it showed the benefits of having implementation champions and scheduling work hours for HCPs to use the platform. The analysis also revealed a theme of materiality that deviated from the NPT constructs, as NPT gives ontological priority to human actors and social structures.Conclusions: Digital health care platform implementation is a complex process. Our findings provide insights into how individual and collective actions can be supported to embed and integrate a digital platform into everyday care routines. Primary health care organizations need to involve HCPs throughout the implementation process by reorganizing work and providing frequent feedback loops. HCPs are more likely to engage with and commit to changing practices if they perceive the digital platform to be beneficial compared with the current practice. However, they also need resources (eg, time, training, and continuous support) to put the platform into practice. Patient engagement and appraisal are important elements in implementation. Unless patients are willing to use the platform, there is no motivation for HCPs to embed the digital platform into everyday care practice.
|
|
15. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
‘It increases my ability to influence my ways of working’ : A qualitative study on digitally mediated patient management in primary healthcare
- 2023
-
Ingår i: Scandinavian Journal of Caring Sciences. - : John Wiley & Sons. - 0283-9318 .- 1471-6712. ; 37:1, s. 88-105
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Background: Digitally mediated primary healthcare is increasingly influencing working conditions, raising questions about how digitally mediated patient management is experienced.Aim: The aim of this study was to generate insights, through the lens of postphenomenology, into how digitally mediated primary healthcare affects the work and working environment, by gathering perspectives from primary healthcare professionals who regularly manage patient errands through a digital platform.Methods: Two rounds of interviews were conducted with a diversified sample of primary healthcare professionals at a primary healthcare centre. The first round of interviews was conducted during the initial phase of the deployment of a digital platform for patient management, with the second round conducted a year later (n = 24). The interview transcripts were analysed using reflexive thematic analysis.Results: Four themes relating to digitally mediated care work were identified: ‘positive feelings towards digitally mediated primary healthcare’, ‘seeing a positive work atmosphere as a prerequisite for change’, ‘experiencing increased control over the pace of workflow’ and ‘reconfiguration of previous problems’.Conclusion and relevance to clinical practice: Building on postphenomenology, our study adds to the understanding of how material and symbolic aspects mutually affect the mediating role of a digital platform for patient management. Thus, the results indicate that the experience of using digitally mediated care processes is conditioned by the discourse towards digitalisation at the workplace and the management's approach to and inclusion of employees in the digital transition of primary healthcare, as well as the usefulness and usability of the digital platform. The findings can inform both practice and policy.
|
|
16. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
Lärdomar från en ”lyckad” implementering av en digital plattform i primärvården
- 2021
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- BakgrundAnvändandet av digitala plattformar ökar inom primärvården. Syftet med den här typen av digitala plattformar är att avståndet ska minska mellan vårdpersonal och patient i tid och rum, vården ska bli mer kontinuerlig och proaktiv samt att resurser allokeras till de delar av vården där de behövs bäst. För att syftet ska nås, behöver dessa plattformar inte bara vara funktionella och användbara, utan de behöver inlemmas i det dagliga arbetet. Tidigare forskning visar att många implementeringar inom primärvården fallerar (Granja, Janssen, & Johansen, 2018). Oftast förklaras den långsamma digitaliseringen inom vården som ett resultat av motstånd bland vårdpersonal och patienter på grund av avsaknad av digitala färdigheter och negativ attityd gentemot teknik (Ali, Zhou, Miller, & Ieromonachou, 2016). Förklaringen speglar ett reduktionistiskt synsätt som saknar förståelse för att implementering av digitala lösningar inom vården, inte är en linjär process utan en komplex process som påverkas av flera faktorer (tekniska, sociala, strukturella, historiska, ekonomiska och politiska), olika aktörer (vårdpersonal, patienter , anhöriga, ledning, politiker), utformningen av tekniska lösningar som ömsesidigt är relaterade och möjliggör viss typ av vård och arbetsförhållanden, samtidigt som de begränsar andra (Nilsen, 2020). SyfteSyftet med vår presentation är att beskriva de lärdomar vi dragit från vad som förefaller vara en framgångsrik implementering av en digital plattform på en vårdcentral. Via plattformen kan patienten digitalt ta kontakt med vårdcentralen och blir dirigerad till antingen fysiska eller digitala vårdmöten, beroende på patientens önskemål och medicinska behov. MetodMaterialet kommer från en pilotstudie och består av 12 semi-strukturerade intervjuer med vårdpersonal samt observationer under utbildningstillfällen av den digitala plattformen och på ett APT. Vårt teoretiska ramverk tar sin utgångspunkt i Normalisation Process Theory (NPT). NPT beskriver det arbete och samspel mellan olika aktörer som krävs, för att normalisera ett nytt arbetssätt och inbegriper fyra mekanismer: samstämmighet; kognitiv medverkan; kollektivt agerande och reflekterande monitorering (Carl May, 2013; C May & Finch, 2009).ResultatPilotstudien visar på en rad åtgärder som förefaller att ha säkerställt normalisering av den digital plattformen på den studerade vårdcentralen: att involvera och förankra idén om det nya arbetssättet/innovationen hos vårdpersonal redan innan implementeringen; att utbilda superanvändare som är villiga att driva implementeringen och villiga att kontinuerligt stötta kollegor i förändringsarbetet; att avsätta tid i schemat för vårdpersonal att utforska, lära sig och använda det nya arbetssättet; att ha regelbundna återkopplingsmöten, i vilka vårdpersonal kan diskutera och ventilera farhågor samt förväntningar.
|
|
17. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
Materiality and digitalisation : observations on eHealth solutions for care
- 2022
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- This presentation brings light on how the materiality of three eHealth solutions affects care and care work. We conducted 92 semi-structured interviews with healthcare workers from the south of Sweden. The analysis of the data was interpretive with focus on the participants’ experiences. By exploring the lived experiences of the participants, we found that all the three solutions (1) changed the boundaries between patients and colleagues; (2) enabled augmented information- and knowledge processes; and (3) reconfigured professional control.
|
|
18. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
Materiality and the mediating roles of eHealth : a qualitative study and comparison of three cases
- 2022
-
Ingår i: Digital Health. - London : Sage Publications. - 2055-2076. ; 8
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Against the backdrop of eHealth solutions increasingly becoming a part of healthcare professionals’ ways of doing care work, this paper questions how the solutions mediate the experience of healthcare professionals when deployed. We undertook a qualitative study of three eHealth solutions, conducting qualitative interviews with a diverse sample of 102 healthcare professionals from different care settings across the south of Sweden. Materiality and postphenomenology serve as analytic tools for achieving an understanding of the mediating roles of eHealth solutions. The analysis emphasises the mediating roles consisting of interrelated paradoxes: (1) changing and perpetuating boundaries between patients and professional groups, (2) (dis)enabling augmented information and knowledge processes and (3) reconfiguring professional control over work. This contribution provides critical insights into materiality as a category of analysis in studies on the deployment of eHealth solutions, as these technologies have both intended and unintended consequences for care work. Our study identified general positive consequences of all three solutions, such as the increased feeling of closeness to patients and colleagues over time and space; increased ‘understanding’ of patients through patient-generated data; and increased autonomy, due to the fact that asynchronous communication makes it possible to decide when and which patient to attend to. We also identified general unintended consequences of the solutions, such as maintenance of power relations maintained due to organisational structures and professional relations, disabled information and knowledge processes due to the lack of non-verbal clues, reduced professional autonomy due to technical scripts determining what data is collected and how it is categorised, and uneven workload due to the dependency on patient input and compliance.
|
|
19. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
Successful Implementation and Integration of a Digital Healthcare Platform Supporting Patient- and Workflow in a Swedish Primary Healthcare Center
- 2021
-
Ingår i: ; , s. 33-34
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- This abstract is based on a pilot study from an ongoing project focusing the implementation of a digital platform offering support for both the patient- and workflow at a primary healthcare center in Western Sweden. The overarching aim of the project is to follow the introduction and adaptation (normalization) of the platform in primary healthcare centers to study how digital support of the patient- and workflow affects the healthcare professionals (HCP) working routines and workload. Through the platform, patients can make contact with the primary healthcare center digitally instead of through phone calls. Communication can take place synchronously or asynchronously and patient meetings digitally (through chat or video) or physically. Through the platform patients are directed to different categories of HCPs, depending on symptoms. We will present the findings of how the organization and leadership was prepared for the introduction of the platform and how the HCPs are prepared, trained and affected by the implementation. The primary healthcare center’s motive for implementing the platform was to increase patient accessibility and experience, enhance resource utilization, and to decrease workload for HCPs (primarily the nurses).Past research shows that implementations of this type of digital platforms are a complex process, involving a wide range of actors who translate means, actions, and objectives into care practices in different ways (Damschroder et al., 2009) not always rendering the expected effects (Cajander, Larusdottir, & Hedström, 2020). Also, early research on digital implementations in healthcare has been accused of being rich in data but “information poor” (Nilsen, 2020). However, several theoretical tools to comprehend and illuminate implementation failures or successes have been developed (Damschroder et al., 2009; C May & Finch, 2009; C. R. May et al., 2011; Nilsen, 2020; Tabak, Khoong, Chambers, & Brownson, 2012). One such explanatory framework is the Normalization Process Theory (NPT) (C May & Finch, 2009). NPT identifies and explains important mechanisms that promote or inhibit an implementation process. It allows a systematic exploration of how and why (or not) a digital healthcare platform becomes normalized and sustained in healthcare practice. NPT “characterizes and explains implementation processes as interactions between ‘emergent expressions of agency (i.e., the things that people do to make something happen, and the ways that they work with different components of a complex intervention to do so); and as ‘dynamic elements of context’ (the social-structural and social-cognitive resources that people draw on to realize that agency)” (Carl May, 2013, p. 1). We use NPT and its constructs as an explanatory framework for analyzing the empirical findings from the pilot study. MethodMethods of inquiry included semi-structured interviews (N=12) and observations during training sessions with the HCPs (2), as well as at a formal workplace meeting (1). The interviews were conducted with four nurses, three doctors, two managers, one psychologist, and one rehabilitation coordinator from the same healthcare center. We also interviewed one of the main initiators and developers of the platform. NPT has inspired the framing of the interviews as well as the data analysis.FindingsThe findings suggest that the digital platform has been successfully implemented and integrated into the everyday care routines at the primary healthcare center. In specific, it has positively affected the patient- and workflow as well as the HCP’s working conditions. The findings also point at the importance of preparation on the organizational and leadership level before platform implementation. In the presentation, we will elaborate further on how the platform becomes successfully embedded and integrated by using the NPT constructs of coherence, cognitive participation, collective actions, and reflexive monitoring as an analytical lens.
|
|
20. |
- Frennert, Susanne, et al.
(författare)
-
Unveiling the heterogeneous utilisation of the same digital patient management platform : case studies in primary healthcare in Sweden
- 2024
-
Ingår i: BMC Health Services Research. - : Springer Nature. - 1472-6963. ; 24:1
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Background: The utilisation of digital technology in primary healthcare, particularly digital patient management platforms, has gained prominence, notably due to the global pandemic. These platforms are positioned as substitutes for face-to-face consultations and telephone triage. They are seen as a potential solution to the escalating costs associated with an aging population, increasing chronic conditions, and a shrinking healthcare workforce. However, a significant knowledge gap exists concerning the practical aspects of their implementation and their effect on the utilisation of digital patient management in primary healthcare.Methods: This study addresses this gap by conducting a comprehensive analysis of three case studies involving the implementation of a specific digital patient management platform. Over a period of three years, we examine how the practicalities of implementation shape the adoption and utilisation of a digital patient management platform in three different clinics.Results: Our findings revealed that differences in implementation strategies directly influenced variations in utilisation. The successful utilisation of the platform was achieved through a bottom-up decision-making process that involved the employees of the primary healthcare clinics. Onsite training, close collaboration with the eHealth provider, and a structured patient onboarding process played crucial roles in this utilisation. In contrast, a top-down approach at two of the primary healthcare clinics led to limited utilisation of the platform into daily workflows. Furthermore, making the platform a part of everyday work meant putting accessibility, by working as a team of physicians, at the forefront of continuity of care, with patients being managed by their designated physician. Additionally, it was observed that digital patient management proved most effective for addressing simple patient issues such as skin rashes, rather than complex cases, and did not reduce the demand for phone triage.Conclusion: Only one of the three clinics studied effectively integrated digital patient management into its daily operations, and did so by aligning objectives among management and all categories of healthcare professionals, employing a bottom-up decision-making process, collaborating with the eHealth service provider for regular platform adjustments to clinic needs, and implementing active patient onboarding. This sociotechnical integration resulted in high platform utilisation. In contrast, the other two clinics faced challenges due to incoherent objectives among diverse healthcare professional employees and top management, a top-down decision-making approach during implementation, limited collaboration with the eHealth service provider, and passive patient onboarding. The findings indicate that these factors negatively affected utilisation and led to low platform adoption as well as disrupted the sociotechnical balance.
|
|
21. |
- Heander, Lo, et al.
(författare)
-
Design of Flexible Code Block Comparisons to Improve Code Review of Refactored Code
- 2024
-
Ingår i: Programming '24: Companion Proceedings of the 8th International Conference on the Art, Science, and Engineering of Programming. - 9798400706349 ; , s. 57-67
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Code review occupies a significant amount of developers’ work time and is an established practice in modern software development. Despite misaligments between users’ goals and the code review tools and processes pointed out by recent research, the code review tooling has largely stayed the same since the early 90s. Improving these tools, even slightly, has the potential for a large impact spread out over time and the large developer community. In this paper, we use the Double Diamond design process to work together with a team of industry practitioners to find, refine, prototype, and evaluate ways to make it easier to compare refactored code blocks and find previously hard-to-see changes in them.The results show that a flexible comparison modal integrated into Gerrit could reduce the mental load of code review on refactored code. Potentially, it could also have effects on how code is written by no longer discouraging refactoring due to it complicating the review. The user interface created in this collaborative manner was also intuitive enough for all of the participants to be able to use itwithout any hints or instructions.
|
|
22. |
|
|
23. |
|
|
24. |
|
|
25. |
- Johansson, Gerd, et al.
(författare)
-
Hemtjänstpersonalens arbetsmiljö och hälsa i fyra skånska kommuner
- 2021
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- I denna rapport presentas resultaten från en arbetsmiljöenkät som genomförts ihemtjänsten i fyra skånska kommuner (2 landsortskommuner, 1 medelstor stad, 1 storstad). Enkäten syftade till att brett kartlägga hemtjänstpersonalens arbetsmiljö, hälsa och välmående och är en del av det fyraåriga forskningsprojektet ”Att skapa en bättre arbetsmiljö i hemtjänsten - participativt förändringsarbete i praktiken”. Projektet har finansierats av Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE).Totalt svarade 114 personer varav 99 var kvinnor, 14 män och en person som inte angivit kön på enkäten. Andelen av hemtjänstpersonalen som svarade på enkäten var 73%. Personerna svarade på frågor om övergripande arbetssituation inklusive ergonomiska förhållanden och psykosocial arbetsmiljö och om hälsa.De allra flesta (mer än 90%) uppgav att de trivs med sitt arbete och sin arbetsplats. De angav också att stämningen var god, att de kände en gemenskap på arbetsplatsen och upplevde ett stort stöd från sina arbetskamrater, vilket medför att de har möjlighet att få råd och att lära av andra. En majoritet uppgav att de också hade ett gott stöd från närmaste chef. Däremot upplevde de att de ganska sällan fick uppskattning eller belöning för sitt arbete. Det kan också noteras att två tredjedelar av deltagarna kände att de ville arbeta kvar på nuvarande arbetsplats om fem år.Hemtjänstpersonalen lyfter i sina enkätsvar främst fram tre problem i arbetet;bristen på vikarier, att tiden att ägna sig åt varje omsorgstagare är för kort samt att antalet omsorgstagare som varje person ska besöka under en vecka är för stort.Bristen på tid hos omsorgstagarna medför bl.a. att de inte hinner sköta andrakringuppgifter, att tiden att förflytta sig mellan olika omsorgstagare äts upp ochnågon tid för att kunna varva ner finns inte. Möjligen kan denna brist på mikropauser i vardagen bidra till både ökad stress och fysisk belastning.Av samtliga undersökningsdeltagare angav mer än hälften i sina enkätsvar attnuvarande arbete hade gjort deras hälsa något eller mycket sämre. Förekomsten av besvär från muskler och leder var anmärkningsvärt hög jämfört med andra yrkesgrupper och även jämfört med tidigare studier av personal inom hemtjänst. Det var särskilt vanligt med besvär från rygg och armbågar/händer.För bedömning av indikation för utmattning har tre olika instrument använts.Dessa visar att en fjärdedel till en tredjedel av de hemstjänstanställda rapporterarstress och/eller utmattningsreaktioner på en nivå som indikerar risk för utmattningssyndrom eller annan relaterad psykisk ohälsa om deras situation blir långvarig.Sammanfattningsvis anser vi att de positiva sociala aspekterna av arbetsmiljön iform av trivsel på arbetsplatsen, god gemenskap med stöd från både ledning ochkollegor betyder att bilden av hemtjänsten som en oattraktiv arbetsplats inte är entydig. Det finns resurser i organisationen och bland personalen som det går attbygga vidare på.Vad gäller individens fysiska och psykologiska arbetsmiljö ser vi dock ett antalutmaningar i form av hög fysisk belastning och risk för stress och utmattning. Allt detta måste åtgärdas för att öka attraktionen för yrket och minska riskerna för arbetsskador och sjukskrivning. Även om organisatoriska förändringar och användning av tekniska hjälpmedel i vissa fall kan minska problemen så måste det anställas fler personer för att personalen ska kunna ge omsorgstagarna den vård- och omsorg de behöver. För att fler personer ska välja att arbeta inom hemtjänst krävs också förbättrade anställningsförhållanden som tillsvidareanställning, förbättrade löneförmåner, möjlighet till fortbildning, en arbetsmiljö som inte påverkar hälsan negativt och möjlighet att påverka hur arbetet utförs.
|
|