Search: onr:"swepub:oai:DiVA.org:su-202856" >
Mental health after...
Mental health after migration to Sweden : The role of the social determinants of health
-
- Honkaniemi, Helena, 1993- (author)
- Stockholms universitet,Institutionen för folkhälsovetenskap
-
- Rostila, Mikael, Professor, 1977- (thesis advisor)
- Stockholms universitet,Centrum för forskning om ojämlikhet i hälsa (CHESS)
-
- Juárez, Sol Pía, Associate Professor (thesis advisor)
- Stockholms universitet,Centrum för forskning om ojämlikhet i hälsa (CHESS)
-
show more...
-
- Katikireddi, Srinivasa Vittal, Professor (thesis advisor)
- Stockholms universitet,Institutionen för folkhälsovetenskap,MRC/CSO Social and Public Health Sciences Unit, University of Glasgow, UK
-
- Harding, Seeromanie, Professor (opponent)
- Department of Population Health Sciences, King's College London, UK
-
show less...
-
(creator_code:org_t)
- ISBN 9789179118228
- Stockholm : Department of Public Health Sciences, Stockholm University, 2022
- English 79 s.
-
Series: Stockholm Studies in Public Health Sciences, 2003-0061 ; 7
- Related links:
-
https://su.diva-port... (primary) (Raw object)
-
show more...
-
https://su.diva-port... (Preview)
-
https://su.diva-port...
-
https://urn.kb.se/re...
-
show less...
Abstract
Subject headings
Close
- Migrants often experience worse mental health after migration than natives in Sweden. Using survey, register and peer-reviewed published data, the five studies of this thesis explored the mental health variation of different migrant groups settled in Sweden, including by the timing of migration, level of integration and region of origin. In parallel, the studies considered the role of downstream (individual) and upstream (structural) social determinants of health as drivers of mental health inequalities.Study I assessed migrants’ risk of self-reported psychological distress by their age at migration and duration of residence in Sweden, relative to Swedish-born natives. Migrants generally had higher risks of psychological distress than natives, increasing with older age at migration and longer duration of residence, especially among migrants from regions not affiliated with the Organization for Economic Cooperation and Development (OECD). Health differences were largely explained by inequalities in socioeconomic position, social connection and discrimination. Study II explored how prescription rates of psychotropic medications varied by native-migrant marital composition as a proxy for integration in Sweden. Intramarried migrants had the highest prescription hazards, whereas migrants intermarried with natives had lower hazards, albeit higher than for intramarried natives. Migrant women, but not men, had attenuated hazards after adjusting for socioeconomic and other marriage-related social factors.Study III reviewed the international literature for previous evidence of the effects of non-health-related policies for migrant health. Restrictive entry and integration policies, including social welfare policies, were found to be associated with poorer self-rated general and mental health. Studies examining generous integration-related policies revealed largely positive mental health effects for migrants.Study IV investigated the mental health effects of the 1995 Father’s quota, a Swedish parental leave reform that incentivized fathers’ leave use. Whereas both native and migrant fathers increased their parental leave use following the reform, only migrant fathers, especially those from non-OECD regions and with migrant partners, experienced concurrent decreases in psychiatric hospitalizations.Study V examined the mental health effects of another Swedish parental leave policy, the 2012 Double Days reform, which introduced a month of simultaneous parental leave for mothers and fathers. Although both native and migrant fathers had increased levels of parental leave use, only native fathers and their partners exhibited decreased psychotropic medication prescription rates and greater outpatient care uptake related to mental health. The findings of this thesis highlight the dynamic nature of mental health after migration, and the relevance of the social determinants of health within the receiving country context. The studies provide empirical support for how migrants’ mental health can vary by the timing of migration and level of integration, through downstream determinants, including socioeconomic position and social connection, and upstream determinants, such as welfare programs and migration policies. Taken together, the thesis emphasizes the need to consider migrant mental health inequalities as socially-patterned phenomena amenable to change after migration.
- Migranter har ofta sämre psykisk hälsa efter invandring jämfört med inrikes födda i Sverige. Genom att använda enkätdata, registerinformation och tidigare publicerade studier undersöker denna avhandling skillnader i psykisk hälsa mellan olika migrantgrupper och inrikes födda och hur vistelsetid i landet, integration och specifikt födelseland påverkar dessa skillnader. I de fem ingående delstudierna studeras också betydelsen av olika närliggande (individuella) och avlägsna (strukturella) bestämningsfaktorer för migranters psykiska hälsa. I Studie I undersöktes självskattad psykiska hälsobesvär bland migranter efter ålder vid invandringen och vistelsetid i landet. Högre ålder vid invandringen och längre vistelsetid i landet innebar i genomsnitt ökad risk för psykisk ohälsa särskilt bland migranter från länder utanför Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) regioner. Skillnader i psykisk hälsa förklarades till stor del av låg socioekonomisk position, bristfälligasociala kontakter och utsatthet för diskriminering.I Studie II studerades variationer i utskrivning av psykofarmaka i blandäktenskap som en proxy för integrationsnivå. Störst risk för utskrivning av psykofarmaka återfanns i äktenskap bestående av utrikesfödda makar medan risken var lägre i blandäktenskap dvs. bland migranter gifta med en inrikes född partner. Bland utrikesfödda kvinnor försvann sambanden efter justering för socioekonomiska- och sociala förhållanden inom äktenskapet vilket inte var fallet för utrikesfödda män.I Studie III undersöktes den internationella litteraturen kring effekter av icke hälsorelaterade policys på migranters hälsa genom en systematisk översikt. Översikten visade att restriktiv migrations- och integrationspolitik ökade risken för självskattade hälsobesvär och psykisk ohälsa bland migranter. En generös integrationspolitik visade sig däremot ha en positiv inverkan på migranters psykiska hälsa. I Studie IV studerades införandet av en svensk föräldraledighetsreform under 1995 som syftar till att uppmuntra ett utökat uttag av föräldraledighet bland fäder (pappadagar), och dess konsekvenser för migranters psykiska hälsa. Både utrikesfödda och inrikes födda fäder ökade sitt uttag av föräldradagar till följd av reformen. Utrikesfödda fäder, och särskilt de födda utanför OECD regionerna eller med en utrikesfödd partner, uppvisade en minskning av psykiatrisk slutenvård till följd av reformen.I Studie V undersöktes effekterna av en annan svensk föräldraledighetsreform under 2012, som innebär en månads samtidig föräldraledighet för båda föräldrarna (dubbeldagar) och dess konsekvenser för deras psykiska hälsa. Både inrikes födda och utrikesfödda fäder utökade sitt uttag av föräldradagar till följd av reformen. Inrikes födda fäder och deras partners uppvisade minskad användning av psykofarmaka och utökat psykiatrisk öppenvårdutnyttjande till följd av reformen. Resultaten från denna avhandling visar att den psykiska hälsan hos migranter i Sverige har en dynamisk karaktär och att flera olika sociala bestämningsfaktorer i mottagarlandet är av betydelse för deras psykiska hälsotillstånd. De olika delstudierna ger empiriskt stöd för att ålder vid invandringen, vistelsetid i landet och integrationsnivån är faktorer av stor betydelse för den psykiska hälsan bland utrikesfödda. Såväl närliggande sociala bestämningsfaktorer, som socioekonomisk position och sociala kontakter, och avlägsna bestämningsfaktorer, som välfärdsprogram och migrations politik, har betydelse för migranters psykiska hälsa. Sammantaget visar denna avhandling att skillnader i psykisk hälsa efter födelseland påverkas av sociala faktorer i mottagarlandet vilket därmed också innebär att det är möjligt att påverka föreliggande ojämlikheter.
Subject headings
- MEDICIN OCH HÄLSOVETENSKAP -- Hälsovetenskap -- Folkhälsovetenskap, global hälsa, socialmedicin och epidemiologi (hsv//swe)
- MEDICAL AND HEALTH SCIENCES -- Health Sciences -- Public Health, Global Health, Social Medicine and Epidemiology (hsv//eng)
Keyword
- mental health
- migration
- integration
- social welfare policy
- social determinants of health
- survey data
- register data
- observational design
- quasi-experimental design
- systematic review
- Public Health Sciences
- folkhälsovetenskap
Publication and Content Type
- vet (subject category)
- dok (subject category)
Find in a library
To the university's database