1. |
- Berg, Anne, et al.
(författare)
-
The History of Educational Finance
- 2015
-
Ingår i: Nordic Journal of Educational History. - Umeå. - 2001-9076 .- 2001-7766. ; 2:1, s. 3-22
-
Tidskriftsartikel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
2. |
|
|
3. |
- Mays, Christin
(författare)
-
Have Money, Will Travel : Scholarships and Academic Exchange between Sweden and the United States, 1912–1980
- 2022
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- The large-scale transatlantic mobility of students, teachers, and researchers is a twentieth-century phenomenon that has contributed to the reshaping of international cultural, economic, and political relations into the twenty-first century. Through and as part of this development, the United States transformed into a powerful and influential country on the global stage. As a large, populous, and industrialized nation, the United States has been significant both as a funder of international mobility and as a destination for foreign students and scholars. Sweden, a small, peripheral country in Northern Europe, has had a long relationship with the United States. Amidst the mass migration of peoples from several European countries to North America in the mid-nineteenth century to the 1920s, over one million Swedes migrated to the United States. The connections made through this migration, combined with the growing economic, industrial, and cultural resources of the United States, led to a renewed desire to maintain and improve relations between the two countries from the early twentieth century.This study investigates the development of scholarship programs in Sweden and the United States and their role in the academic exchange between these two countries from 1912–1980. Set against broader cultural, economic, and political processes that increased the scale and complexity of academic mobility in the twentieth century, this study explains how scholarships facilitated and structured flows of people and knowledge. The relationships between three parts of scholarship programs are analyzed: their purposes, organizational frameworks and praxis, and scholarship awards. The analysis employs three points of departure: rationales for internationalization, historical institutionalism, and symbolic capital. Annual reports and scholarship holder documentation are the two main types of sources. Annual reports were used to create a historical timeline of the purposes that drove the founding of organizations and the establishment of scholarship programs to understand the institution of scholarship-funded academic mobility in the twentieth century. Scholarship holder documentation was used to create two datasets of scholarship awards from 1912–1944 and 1945–1979, which were analyzed using descriptive statistics to find patterns and trends in scholarship awards.The results show that the scholarship programs in this study structured complex and asymmetrical flows of people and knowledge between Sweden and the United States in the twentieth century. In the first period, private foundations were the main providers of scholarships and were steered by an array of cultural, academic, and economic purposes. After World War II, and especially during the Cold War, scholarship programs were submitted to the politicization and regulation of the United States government as transatlantic academic mobility became an increasingly widespread practice. The combined and overlapping purposes that steered scholarship-awarding from 1912–1980 facilitated the rise of particular individuals, types of knowledge, higher education institutions, and industries in Sweden and the United States. In addition, the asymmetrical distribution of these scholarships, in which three times as many Swedes traveled to the United States than the reverse, gradually structured a dependence on the academic, economic, and technological resources of the United States.
|
|
4. |
- Mays, Christin, et al.
(författare)
-
The Economy of Scandinavian-American Exchange : Donations and Scholarships in the American-Scandinavian Foundation, 1912–1995
- 2015
-
Ingår i: Nordic Journal of Educational History. - Umeå : Umeå University Library. - 2001-7766 .- 2001-9076. ; 2:1, s. 97-118
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- The importance of philanthropy for academic exchange cannot be overestimated. Especially in the first half of the twentieth century, scholarships for academic exchange originated from the private sector instead of the state. But what is the relationship between academic exchange and the donations which finance scholarships? How can specific donations and the restrictions placed on them change the flow of exchange? This article investigates donation and scholarship praxis within the American-Scandinavian Foundation (ASF) from 1912–1995, a philanthropic organisation devoted to academic exchange between Scandinavia and the United States. The period, 1912–1944, is characterised by various small donations and few scholarships to mostly American fellows. The second period, 1945–1995, represents an era of economic growth created from a surge in large, restricted donations invested in scholarship funds. This led to an increased number of scholarships to a more geographically diverse population.
|
|
5. |
|
|
6. |
- Pamment, James, et al.
(författare)
-
The Role of the State in Cultural Diplomacy
- 2018
-
Ingår i: Handbook of Cultural Security. - Cheltenham : Edward Elgar Publishing. - 9781786437730 - 9781786437747 - 978 1 78643 773 0 ; , s. 290-307
-
Bokkapitel (refereegranskat)
|
|
7. |
-
Utbildningens revolutioner : Till studiet av utbildningshistorisk förändring
- 2017
-
Samlingsverk (redaktörskap) (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Ordet revolution avser i allmänhet en omvälvande eller grundläggande förändring som, i jämförelse med långsammare processer, sker under en kortare tid. I utbildningshistoriska sammanhang är ordet revolution användbart eftersom det riktar fokus på de övergripande och omvälvande förändringar som karaktäriserat utbildningsväsendet under de senaste trehundra åren. I vår bok presenteras analyser av ett brett urval av förändringar inom det svenska utbildningsväsendet. Antologin inkluderar kapitel om förändringar i 1800-talets skola och utbildning, däribland införandet av Läsebok för folkskolan, arbetarorganisationers fostran av demokrater, och en kritisk analys av föreställningen om 1800-talets skola som en del av en demokratiseringsprocess. Dessutom ges inblickar i 1900-talets utbildningsrevolutioner med kapitel som ägnar sig åt allt från rökrutans införande, den Nya matematiken, förskolesektorns expansion och 1990-talets utbildningsreformer.Boken har publicerats för att ge en översikt över den omfattande utbildningshistoriska forskningsmiljö som vuxit fram i Uppsala under de senaste tio åren. Den riktar sig till såväl den utbildningshistoriskt intresserade läsaren, som till en bredare historisk och utbildningsvetenskaplig läsekrets.
|
|
8. |
- Åkerlund, Andreas, 1977-
(författare)
-
A Competition State Perspective on the Development of Swedish Policies for Internationalisation of Higher Education and Research 1960s‑2010s
- 2020
-
Ingår i: Nordic Journal of Educational History. - Umeå : Nordic Journal of Educational History. - 2001-7766 .- 2001-9076. ; 7:2, s. 99-123
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- This article is an historical analysis of Swedish policies for internationalisation of higher education and research from the 1970s and onwards. The analysis is carried out against the theoretical backdrop of the competition state, as a type of state reformulating and restructuring the relation between the national and international during the second half of the twentieth century with the aim of making society fit for international competition. Focussing on arguments as to why Swedish universities need to be internationalised, how this should be done and which parts of higher education that should be internationalised, the article shows the development of Swedish internationalisation policies, starting in the 1960s and -70s where focus was on international solidarity, inward student mobility and the internationalisation of teaching. In the 1980s and -90s the idea of a knowledge driven economic development was the central paradigm, resulting in a stronger focus on research and international research collaboration. To this the 2000s and -10s added a focus on ingoing mobility, both as a source of revenue through tuition fees, and a way to recruit skilled labour.
|
|
9. |
- Åkerlund, Andreas, 1977-, et al.
(författare)
-
Akademiskt utbyte och internationell migration : En studie av stipendiater inom Svenska institutets stipendieprogram 1997-2015
- 2018
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Akademisk mobilitet är en aspekt av internationell migration, som sällan får samma uppmärksamhet som flykt eller arbetskraftsmigration. Denna mobilitet möjliggörs ofta genom stipendier, och i Sverige är Svenska institutet en av de viktigaste stipendiegivarna. Föreliggande rapport handlar om personer som fått ett mobilitetsstipendium inom Visbyprogrammet. Programmet har funnits sedan 1997 och är inriktat mot länder i östra Europa. Ur ett migrationsperspektiv är dessa stipendiater en intressant grupp vad gäller migrationsmönster och internationella nätverk.Stipendieutdelning är en av många faktorer som är med och formar internationella migrationsflöden. Det innebär att de regler som svenska staten ställer upp för sina stipendier i kombination med Svenska institutets praktiska hantering av samma stipendier påverkar migrationen, då de gör internationell akademisk mobilitet möjlig för vissa specifika grupper. Över tid har Visbyprogrammet gått från att ha en näringslivsfrämjande, biståndspolitisk och tillväxtskapande inriktning till att handla om regionalt samarbete, avspänning och social utveckling. Programmet tillhör alltså tre politikområden, nämligen a) bistånds- och utvecklingsarbete, b) internationaliseringen av den högre utbildningen och c) offentlig diplomati, främjandet av Sverige och svensk ekonomi.Inom existerande forskning är det mycket ovanligt att ovan nämnda politikområden relateras till varandra. Studiens utgångspunkt är dock att relationen dem emellan är grundläggande för att förstå Visbyprogrammet. Utifrån detta antagande undersöks fem olika områden. Först och främst i vilken utsträckning stipendiaterna utgör en viktig resurs för ekonomin, politiken eller forskningen i sina hemländer (1), i vilken mån stipendiaterna fortfarande är förbundna med Sverige och det svenska samhället eller till och med är bosatta i Sverige och verksamma på svensk arbetsmarknad (2), samt om stipendiaterna flyttat vidare till andra länder och en internationell arbetsmarknad (3). Därutöver undersöks även i vilken utsträckning stipendierna skapar ett utbildningskapital, ett språkligt kapital och ett svenskt symboliskt kapital (4), samt hur stipendiaterna själva värderar sin stipendievistelse och de primäramotiven för att söka sig till Sverige (5).Som underlag för den aktuella studien genomfördes en enkätundersökning med tidigarelångtidsstipendiater inom Visbyprogrammet. Enkäten innehöll 34 frågor ochbesvarades av total 482 personer. Huvudresultaten är att stipendiatsgruppen harförändrats mellan 1997 och 2015. Från att initialt ha kommit från Baltikum, Polenoch Ryssland, kommer dagens stipendiater företrädelsevis från Ukraina, Rysslandoch Vitryssland. Dessutom har stipendiaternas ämnesinriktning förskjutits frånteknik och naturvetenskap mot samhällsvetenskap och humaniora. Orsaken tilldetta är att ekonomi och tillväxt tonats ned inom Visbyprogrammet till förmånför säkerhetspolitik och bistånd. Ett politiskt formulerat stipendieprogram som Visbyprogrammet och en mediär som Svenska institutet, har därmed en stor betydelseför hur den internationella student- och forskarmobiliteten ser ut och hur den varierar över tid.Ett annat centralt resultat är att stipendieperioden öppnar upp för tre olika livsbanor. Majoriteten av respondenterna flyttade tillbaka till sina hemländer (50 procent)medan mer än en på fyra (27 procent) bodde kvar i Sverige. En nästan lika stor grupp (23 procent) bosatte sig istället i ett tredje land, vanligtvis ett västeuropeiskt land eller USA. Samma mönster syns även om man ser till de länder där respondenterna bott en kortare period efter stipendieperioden. En vistelse i Sverige genererar alltså utbildningskapital som även har ett värde i andra länder. Visbystipendierna fungerar som en viktig del i en såväl socialt uppåtstigande som geografisk mobilitetsrörelse.Den främsta pullfaktorn för att söka sig till just Sverige var dock existensen av stipendierna och den ekonomiska säkerhet de innebär. En övervägande majoritet av stipendiaterna uppskattar att tiden i Sverige har haft en avgörandebetydelse för deras vidare karriär, men också att de har kunnat etablera stabila kontakter mellan Sverige och ursprungslandet.
|
|
10. |
- Åkerlund, Andreas, 1977-
(författare)
-
Ambassadors of the Swedish nation : National images in the teaching of the Swedish lecturers in Germany 1918-1945
- 2015
-
Ingår i: Paedagogica historica. - : Informa UK Limited. - 0030-9230 .- 1477-674X. ; 51:5, s. 595-613
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- This article analyses the teaching of Swedish language lecturers active in Germany during the first half of the twentieth century. It shows the centrality of literature and literary constructions and analyses images of Swedishness and the Swedish nation present in the teaching material of that time in relation to the national image present in Swedish schoolbooks. The importance of language teaching to the transfer of knowledge regarding foreign countries is also discussed, in this case the knowledge and images of Sweden that were transferred to German students via their lecturers.
|
|