1. |
- Nilsson, Kerstin, et al.
(författare)
-
54 forskare: Inte alla klarar höjd pensions-ålder
- 2017
-
Ingår i: Svenska Dagbladet, Stockholm. - 1101-2412.
-
Tidskriftsartikel (populärvet., debatt m.m.)abstract
- Ett hållbart och acceptabelt pensionssystem måste utformas utifrån personliga förutsättningar och förhållanden i arbetslivet, så att fler klarar att arbeta i högre ålder. Att enbart genom ekonomiska åtgärder höja pensionsåldern är inte långsiktigt hållbart, skriver 54 forskare.DEBATT | PENSIONForskning visar att cirka var fjärde har en diagnos eller skada orsakad av sitt arbete. Detta gör arbetsorsakad sjukdom och skada till ett betydelsefullt folkhälsoproblem. Att då enbart genom ekonomiska åtgärder höja pensionsåldern för samtliga (yrkes)grupper utifrån deras kronologiska ålder är inte långsiktigt hållbart när individers biologiska ålder är så olika bland annat till följd av arbetslivet. Detta är en demokratifråga. Forskning om äldre i arbetslivet och hållbart arbete visar att man då främst flyttar individer från pensionssystemet till sjukförsäkringssystemet och ökar klyftorna i samhället.Debatt Det här är en argumenterande text med syfte att påverka. Åsikterna som uttrycks är skribentens egna.Vi är 54 forskare som nu gemensamt har skrivit denna debattartikel. Anledningen är att vi är oroade över att cirka var fjärde blir sjuk av sitt arbete samtidigt som man i det förslag som ligger om att senarelägga ålderspensionen i princip utgår ifrån att arbetskraftsdeltagande enbart styrs av ekonomin. Vi vill trycka på betydelsen av åtgärder i arbetslivet för att komma tillrätta med ohälsan, det vill säga inte enbart ekonomiska restriktioner som tvingar folk som inte kan, vill och orkar att stanna kvar i arbetslivet till en högre kronologisk ålder.Pensionssystemet bygger på att vi ska arbeta en viss del av våra liv för att förtjäna möjligheter till pension. Vi bör dock inte enbart utgå ifrån antalet år sedan en person föddes, då korttidsutbildade generellt träder in på arbetsmarknaden tidigare än långtidsutbildade. De har alltså varit en del av arbetskraften från en yngre ålder. Människor med kortare utbildning har oftare ett arbete som innebär påfrestningar som kan inverka negativt på hälsotillståndet och som till och med kan påskynda det biologiska åldrandet. Dessutom lever korttidsutbildade generellt sett inte lika länge som långtidsutbildade, vilket delvis även avspeglar skilda livs- och arbetsvillkor.Den svenska sjukförsäkringsreformen 2008 avsåg att få tillbaka människor i arbete. Men studien fann att den faktiskt bidrog till att fler gick i tidig ålderspension av dem som var i åldern 55–64 år. Ökningen var störst bland korttidsutbildade. Mer än 5 procent fler gick i tidig ålderspension då det blev svårare att få sjukpenning och sjukersättning. Vi kan notera att det är vanligare att manliga chefer tar ut tidig ålderspension, jämfört med kvinnliga maskinskötare inom tillverkningsindustrin. I vissa yrken är det dessutom vanligare att människor, trots pension, både orkar och faktiskt ges möjlighet att arbeta vidare om de har en specialkompetens som efterfrågas. Om vi endast kombinerar ekonomiska morötter med piskor finns en stor risk att vi ökar klyftan mellan grupper som både kan och vill fortsätta att yrkesarbeta och personer som av olika skäl inte längre kan eller orkar.Ta nytta av den forskning som vi har tagit fram. Ett hållbart och acceptabelt pensionssystem måste utformas utifrån personliga förutsättningar och förhållanden i arbetslivet. Ett hållbart arbetsliv för allt fler i vår åldrande befolkning fordrar att vi samtidigt beaktar faktorer som relaterar till biologisk/kroppslig ålder, mental/kognitiv ålder samt social ålder/livsloppsfas och våra attityder som är kopplade till ålder. Vi måste ta större hänsyn till olika förutsättningar och varierande funktionsförmåga och utifrån detta anpassa de åtgärder som gör att arbetslivet blir möjligt och hållbart för allt fler även i högre ålder.”Morötter” är viktigare för en god arbetshälsa och hög produktivitet än en piska i form av oron för en dålig ekonomi.Forskning visar att pedagogik som bygger på ”morötter” oftast är betydligt bättre än ”piskor” för att nå framgångsrika och långsiktiga mål. ”Morötter” i samhället, för organisationer, företag och individer är därför viktiga för god arbetshälsa och fortsatt produktivitet och kan bidra till ett längre arbetsliv även för grupper som tidigare inte ens klarat av att arbeta fram till pensionsåldern. Genom forskning inom området har bland annat swage-modellen utarbetats. Detta är ett verktyg som visar på komplexiteten i ett hållbart arbetsliv och tillsammans med systematiskt arbetsmiljöarbete, handlingsplaner och åtgärder syftar till ett mer hållbart arbetsliv. Morötter är enligt forskningen i detta sammanhang åtgärder för en god fysisk och mental arbetsmiljö, avpassad arbetsbelastning, stödjande teknik, att man kan anpassa arbetstakten, alternativa arbetstidsmodeller vid behov. Det är viktigt att man känner sig trygg och förväntas och tillåts vara delaktig, att man blir sedd av chefen och arbetskamraterna. Att de egna arbetsuppgifterna upplevs som meningsfulla och behövda av andra skapar självförverkligande och tillfredsställelse i arbetet. Att man känner att ens arbetsuppgifter och man själv är viktig för organisationen och företaget. Att man trots högre ålder inkluderas i olika nysatsningar och får tillgång till kompetensutveckling och inte blir åsidosatt eller åldersdiskriminerad. Utvärderingar visar att de äldre medarbetarna som fick några av dessa anpassningar och möjligheter var mer effektiva, utvilade, stimulerade när de var på arbetet samtidigt som sjukfrånvaron minskade. Vilket i sin tur bidrar till ett längre arbetsliv för grupper som tidigare inte klarat av att arbeta fram till pensionsåldern. I organisationer som bygger på en deltagar- och lärandekultur rustas de anställda för att klara omställningar, nya arbetsuppgifter och vid behov även yrkesbyten.Med en åldrande befolkning där allt fler lever allt längre behöver vi arbeta till en högre ålder i framtiden för att pensionssystemet ska hålla. Men ”morötter” är viktigare för en god arbetshälsa och hög produktivitet än en piska i form av oron för en dålig ekonomi. Det kräver också att vi ändrar våra attityder och förhållningssätt till äldre på arbetsmarknaden, vilket vi bäst gör genom att organisationer och företag får incitament till och erbjuder mer individanpassade arbetsvillkor, särskilt för personer i högre ålder. Låt oss därför använda den framtagna kunskapen i praktiken för att göra arbetslivet friskt och hållbart för alla åldrar.
|
|
2. |
- Nilsson, Kerstin, et al.
(författare)
-
Vi är oroade över senare ålderspension
- 2017
-
Ingår i: Dagens Samhälle. - 1652-6511.
-
Tidskriftsartikel (populärvet., debatt m.m.)abstract
- Var fjärde person blir i dag sjuk till följd av sitt arbete. Att höja pensionsåldern för alla yrkesgrupper, utan konkreta åtgärder för att minska ohälsan, är därför problematiskt och mycket oroande. Det är, enligt forskarna, inte långsiktigt samhällsekonomiskt lönsamt att utan andra åtgärder höja pensionsåldern för alla. Vi – 54 forskare – är mycket oroade över konsekvenserna av att, som föreslagits, senarelägga ålderspensionen.Förslaget utgår i princip från arbetskraftsdeltagande i princip enbart styrs av ekonomin, medan forskningen visar att det bara är en av flera faktorer som styr hur länge och hur mycket människor väljer att arbeta.Det här sättet att lösa problemet med en åldrande befolkning och ett sviktande pensionssystem är inte samhällsekonomiskt lönsamt på lång sikt, utan riskerar bara att flytta runt folk mellan olika ersättningssystem. Pensionssystemet bygger på att vi ska arbeta en viss del av våra liv för att tjäna in vår pension. Vi bör dock inte enbart utgå ifrån ålder eller antalet år sedan en person föddes då korttidsutbildade generellt träder in på arbetsmarknaden tidigare än långtidsutbildade. De med kortare utbildningstid har alltså varit en del av arbetskraften från en yngre ålder. Människor med kortare utbildning har också oftare ett arbete som innebär påfrestningar som kan inverka negativt på hälsotillståndet och som till och med kan påskynda det biologiska åldrandet. Dessutom lever korttidsutbildade generellt sett inte lika länge som långtidsutbildade, vilket delvis även avspeglar skilda livs- och arbetsvillkor.Ta nytta av den forskning som vi har tagit fram. Ekonomin är självklart viktigt för att vi ska vilja arbeta, men den är som sagt enbart en av flera faktorer med betydelse vårt arbetsliv.Hälsotillståndet, både det fysiska och det mentala, har en avgörande betydelse för hur länge och hur mycket vi orkar arbeta. Ett fysiskt och mentalt belastande arbete är en stark riskfaktor för en nedsatt hälsa i slutet av arbetslivet. Arbetstid, arbetstakt och möjlighet till återhämtning spelar en allt större roll ju äldre vi blir. Andra aspekter är arbetsinnehåll, hur meningsfulla och stimulerande arbetsuppgifterna är, balansen mellan arbete och familjesituation och fritidsaktiviteter. Organisationskultur, ledarskapet, stöd i arbetet och kompetens har stor betydelse för om vi ska kunna och vilja arbeta till en högre ålder. Vi måste ta större hänsyn till olika förutsättningar och varierande funktionsförmåga och utifrån detta anpassa de åtgärder som gör att arbetslivet blir möjligt och hållbart för allt fler även i högre ålder.Ett hållbart och acceptabelt pensionssystem måste därför utformas utifrån personliga förutsättningar och förhållanden i arbetslivet. Ett hållbart arbetsliv för allt fler i vår åldrande befolkning fordrar att vi samtidigt beaktar faktorer som relaterar till biologisk/kroppslig ålder, mental/kognitiv ålder samt social ålder/livsloppsfas samt de attityder som är kopplade till ålder.
|
|
3. |
|
|
4. |
- Anguelova, M., et al.
(författare)
-
Conservation laws and unidentifiability of rate expressions in biochemical models
- 2007
-
Ingår i: IET SYSTEMS BIOLOGY. - : Institution of Engineering and Technology (IET). - 1751-8849 .- 1751-8857. ; 1:4, s. 230-237
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- New experimental techniques in bioscience provide us with high-quality data allowing quantitative mathematical modelling. Parameter estimation is often necessary and, in connection with this, it is important to know whether all parameters can be uniquely estimated from available data, (i.e. whether the model is identifiable). Dealing essentially with models for metabolism, we show how the assumption of an algebraic relation between concentrations may cause parameters to be unidentifiable. If a sufficient data set is available, the problem with unidentifiability arises locally in individual rate expressions. A general method for reparameterisation to identifiable rate expressions is provided, together with a Mathematica code to help with the calculations. The general results are exemplified by four well-cited models for glycolysis.
|
|
5. |
- Bergqvist, Niclas, et al.
(författare)
-
A systems biology analysis connects insulin receptor signaling with glucose transporter translocation in rat adipocytes
- 2017
-
Ingår i: Journal of Biological Chemistry. - : AMER SOC BIOCHEMISTRY MOLECULAR BIOLOGY INC. - 1083-351X .- 0021-9258. ; 292:27, s. 11206-11217
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Type 2 diabetes is characterized by insulin resistance, which arises from malfunctions in the intracellular insulin signaling network. Knowledge of the insulin signaling network is fragmented, and because of the complexity of this network, little consensus has emerged for the structure and importance of the different branches of the network. To help overcome this complexity, systems biology mathematical models have been generated for predicting both the activation of the insulin receptor (IR) and the redistribution of glucose transporter 4 (GLUT4) to the plasma membrane. Although the insulin signal transduction between IR and GLUT4 has been thoroughly studied with modeling and time-resolved data in human cells, comparable analyses in cells from commonly used model organisms such as rats and mice are lacking. Here, we combined existing data and models for rat adipocytes with new data collected for the signaling network between IR and GLUT4 to create a model also for their interconnections. To describe all data (>140 data points), the model needed three distinct pathways from IR to GLUT4: (i) via protein kinase B (PKB) and Akt substrate of 160 kDa (AS160), (ii) via an AS160-independent pathway from PKB, and (iii) via an additional pathway from IR, e.g. affecting the membrane constitution. The developed combined model could describe data not used for training the model and was used to generate predictions of the relative contributions of the pathways from IR to translocation of GLUT4. The combined model provides a systems-level understanding of insulin signaling in rat adipocytes, which, when combined with corresponding models for human adipocytes, may contribute to model-based drug development for diabetes.
|
|
6. |
- Biteus, Jonas, 1977-, et al.
(författare)
-
Improving Airplane Safety by Incorporating Diagnosis into Existing Safety Practice
- 2004
-
Rapport (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Safety has always been at premium in airfare. There is a long history of systematic work in the field, and current practice has established a high degree of safety that has resulted in so low failure numbers that the public finds confidence in the process of air worthiness certification. However, the design and development process of airplanes to achieve this is costly and may be even more so since modern airplanes become more and more complex. Furthermore, recent trends towards Unmanned Aerial Vehicles (UAV) are likely to require even more efforts and costs, to fulfill the increased safety requirements. Therefore it is interesting to investigate modern techniques that promises to improve safety at reduced costs. One such technique is diagnosis. Diagnosis in general is a term that includes several research and application fields. Examples of such fields, that are technology drivers, are the fields of supervision both on-line (on-board) and off-line (on ground), operator support that evolved from the Harrisburg accident, and law based emission diagnostics regulation e.g. as stipulated by California Air Resource Board (CARB).The current work is an investigation in the cross field between safety assessment and diagnosis techniques. The first step was to root the work in existing safety practice. This means that the Swedish defense procedure has been adopted as described in H SystSäk E. It is a safety framework that uses fault tree analysis and failure mode effect analysis as important tools. Thereafter some flight applications were investigated together with Saab specialists to capture and formulate some aspects that are non-trivial to cast in the existing safety framework. Examples of such aspects found are for instance related to performance requirements in different operational model. A principle case study was then formulated using laboratory equipment, with the aim to capture some of the identified aspects in the problem formulation. A complete process for safety analysis was then completed along the lines of H SystSäk E including all meetings and documents required therein. Several observations were done during this work, but the overall conclusion so far is that the effect of introducing diagnosis algorithms can be handled in the safety analysis, and, yes, that there is a promise that diagnosis algorithms can improve safety in a structured quantitative way by lowering the contribution to the total failure risk from the subsystem being diagnosed.
|
|
7. |
- Brannmark, Cecilia, et al.
(författare)
-
Mass and Information Feedbacks through Receptor Endocytosis Govern Insulin Signaling as Revealed Using a Parameter-free Modeling Framework
- 2010
-
Ingår i: Journal of Biological Chemistry. - : American Society for Biochemistry and Molecular Biology. - 0021-9258 .- 1083-351X. ; 285:26, s. 20171-20179
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Insulin and other hormones control target cells through a network of signal-mediating molecules. Such networks are extremely complex due to multiple feedback loops in combination with redundancy, shared signal mediators, and cross-talk between signal pathways. We present a novel framework that integrates experimental work and mathematical modeling to quantitatively characterize the role and relation between coexisting submechanisms in complex signaling networks. The approach is independent of knowing or uniquely estimating model parameters because it only relies on (i) rejections and (ii) core predictions (uniquely identified properties in unidentifiable models). The power of our approach is demonstrated through numerous iterations between experiments, model-based data analyses, and theoretical predictions to characterize the relative role of co-existing feedbacks governing insulin signaling. We examined phosphorylation of the insulin receptor and insulin receptor substrate-1 and endocytosis of the receptor in response to various different experimental perturbations in primary human adipocytes. The analysis revealed that receptor endocytosis is necessary for two identified feedback mechanisms involving mass and information transfer, respectively. Experimental findings indicate that interfering with the feedback may substantially increase overall signaling strength, suggesting novel therapeutic targets for insulin resistance and type 2 diabetes. Because the central observations are present in other signaling networks, our results may indicate a general mechanism in hormonal control.
|
|
8. |
- Brännmark, Cecilia, 1983-
(författare)
-
Insulin Signaling in Human Adipocytes a Systems Biology Approach
- 2012
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Obesity and a sedentary life style are associated with type 2 diabetes, a disease starting with insulin resistance in the adipose tissue, which spreads to the whole body. Despite large research efforts to understand the insulin signaling system, there is little knowledge of the mechanisms behind insulin resistance and type 2 diabetes developments. We have herein focused on the insulin signaling in adipocytes, elucidating mechanisms for early signaling. We have also modeled isolated adipocytes and data from the in vivo, whole bodysituation, concurrently. We also mapped and quantitatively described differences in the insulin signaling of adipocytes from type 2 diabetics and non-diabetics.In paper I we show that neither insulin degradation, receptor internalization, nor feedback signals can as separate explanations cause the overshoot in tyrosine phosphorylation of IRS1, while an endocytosis-dependent feedback mechanism explains all available data.In paper II we show that it is not possible to scale up the experimentally determined glucose uptake by isolated human adipocytes to match the glucose uptake profile of the whole adipose tissue in vivo. Other insulin effects need to be accounted for.In paper III we show that attenuation of the positive feedback to serine 307 phosphorylation of IRS1 can explain the insulin resistance in the insulin signaling in adipocytes seen in type 2 diabetes. However, to fully explain both the signaling and the glucose uptake, a reduction in the amount of Glut4 is also needed.
|
|
9. |
- Brännmark, Cecilia, et al.
(författare)
-
Insulin Signaling in Type 2 Diabetes : Experimental and Modeling Analyses Reveal Mechanisms of Insulin Resistance in Human Adipocytes
- 2013
-
Ingår i: Journal of Biological Chemistry. - 0021-9258 .- 1083-351X. ; 288:14, s. 9867-9880
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Type 2 diabetes originates in an expanding adipose tissue that for unknown reasons becomes insulin resistant. Insulin resistance reflects impairments in insulin signaling, but mechanisms involved are unclear because current research is fragmented. We report a systems-level mechanistic understanding of insulin resistance in humans. We developed a dynamic mathematical model of insulin signaling – normally and in diabetes – based on quantitative steady-state and dynamic time-course data on signaling intermediaries in human mature adipocytes. At the core of insulin resistance is attenuation of a positive feedback from mammalian target of rapamycin in complex with raptor (mTORC1) to the insulin receptor substrate-1 (IRS1), which explains reduced sensitivity and signal strength throughout the signaling network. We demonstrate the potential of the model for identification of drug targets, e.g. increasing the feedback restores insulin signaling. Our findings suggest that insulin resistance in an expanded adipose tissue results from cell growth restriction to prevent cell necrosis.
|
|
10. |
- Casas Garcia, Belén, et al.
(författare)
-
Bridging the gap between measurements and modelling : a cardiovascular functional avatar
- 2017
-
Ingår i: Scientific Reports. - : Nature Publishing Group. - 2045-2322. ; 7
-
Tidskriftsartikel (refereegranskat)abstract
- Lumped parameter models of the cardiovascular system have the potential to assist researchers and clinicians to better understand cardiovascular function. The value of such models increases when they are subject specific. However, most approaches to personalize lumped parameter models have thus far required invasive measurements or fall short of being subject specific due to a lack of the necessary clinical data. Here, we propose an approach to personalize parameters in a model of the heart and the systemic circulation using exclusively non-invasive measurements. The personalized model is created using flow data from four-dimensional magnetic resonance imaging and cuff pressure measurements in the brachial artery. We term this personalized model the cardiovascular avatar. In our proof-of-concept study, we evaluated the capability of the avatar to reproduce pressures and flows in a group of eight healthy subjects. Both quantitatively and qualitatively, the model-based results agreed well with the pressure and flow measurements obtained in vivo for each subject. This non-invasive and personalized approach can synthesize medical data into clinically relevant indicators of cardiovascular function, and estimate hemodynamic variables that cannot be assessed directly from clinical measurements.
|
|