1. |
|
|
2. |
- Ekbladh, Elin, 1974-, et al.
(författare)
-
Assessing work ability
- 2009
-
Ingår i: Nordic Occupational Therapy Forum, Helsinki, Finland.
-
Konferensbidrag (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)
|
|
3. |
- Ekbladh, Elin, 1974-
(författare)
-
Interventioner för att påverka sjukfrånvaro - en analys av tillvägagångssätt.
- 2005
-
Ingår i: Socialmedicinsk Tidskrift. - 0037-833X. ; :3, s. 210-222
-
Tidskriftsartikel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Interventions used to impact sick leave - An analysis of approaches This review concerns intervention research published during the 21st century where the purpose of the interventions was to impact sick leave in work life. The aim of this review was to create a systematic chart of interventions published in scientific journals during the period mentioned above. A second aim was to analyze the procedures in the papers and their overall goal concerning their interventions for papers published in year 2003. The papers were analyzed through Blake and Moutons’ model of intervention approaches. The review resulted in 60 scientific papers with intervention research concerning sick leave. During year 2003, 17 papers were published concerning this topic, which was the most during any year in the 21st century. The intervention approach that was most common was the “ prescriptive interventions” (n=11). One explanation for this could be that many of the interventions (n=7) were carried out in a health care arena that has a long tradition of an expert authority relation towards the client. Twelve of the papers described disease prevention interventions and five described health promotion interventions. None of the 17 papers had a qualitative approach, which is noteworthy since it has been recommended that a combination of quantitative and qualitative approaches is the best method in intervention evaluation.
|
|
4. |
- Ekbladh, Elin, 1974-
(författare)
-
Return to Work : Assessment of Subjective Psychosocial and Environmental Factors
- 2008
-
Doktorsavhandling (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Introduktion: Sjukfrånvaron i Sverige är hög och kunskap om vad som påverkar återgång i arbete efter sjukskrivning behöver utvecklas. I processen kring återgång i arbete är bedömning av arbetsförmåga en viktig del. Bristen på valida, reliabla och teoretiskt förankrade bedömningsinstrument inom området är dock ett bekymmer eftersom tillförlitliga bedömningar av arbetsförmåga är en förutsättning för utformning och genomförande av interventioner för att stödja återgång i arbete. Denna typ av interventioner kräver multidisciplinär kompetens där arbetsterapeuter utgör en viktig funktion. Vid bedömning av arbetsförmåga bör personens subjektiva uppfattning om sin situation beaktas, då den har betydelse för utfallet av återgång i arbete. Worker Role Interview (WRI) och Work Environment Impact Scale (WEIS) är två arbetsrelaterade intervjuinstrument, som har utvecklats i syfte att bedöma subjektiva psykosociala och miljömässiga faktorers påverkan på arbetsförmåga. Den teoretiska grunden till WRI och WEIS är Model of Human Occupation, som är en modell med fokus på aktivitetsutförande i relation till psykosociala faktorer. Inledande prövningar av WRI och WEIS reliabilitet och validitet har genomförts. Bedömningsinstrumenten har bearbetats och översatts till svenska och används främst av arbetsterapeuter, som arbetar med personer med arbetsrelaterad problematik.Syfte: Det övergripande syftet med avhandlingen är att undersöka användbarheten av bedömningsinstrumenten Worker Role Interview och Work Environment Impact Scale för identifiering av psykosociala och miljömässiga rehabiliteringsbehov av betydelse för återgång i arbete.Metod: Avhandlingen består av fem empiriska studier. I samtliga studier har erhållen information bearbetats kvantitativt. I studie IV har även kvalitativ bearbetning genomförts. Studie I, II och IV är tvärsnittsstudier och studie II och V är två års longitudinella studier. I studie I samlades information in via enkät. I studie II, III och V bestod den huvudsakliga informationen av skattningar utifrån WRI variabler och i studie IV var bedömningar utifrån WEIS i form av skattningar och nedskrivna kommentarer till skattningarna den huvudsakliga informationen.Resultat: I studie I undersöktes vilka teoretiska utgångspunkter och professionsspecifika modeller arbetsterapeuter i Sverige ansåg påverka den psykiatriska vården och den psykiatriska arbetsterapin. Det psykosociala perspektivet var den teoretiska utgångspunkt som hade störst påverkan både på psykiatrisk vård och på psykiatrisk arbetsterapi. Den arbetsterapeutiska modell som flest identifierade var Model of Human Occupation. Detta resultat indikerar att Model of Human Occupation verkar vara användbar inom arbetsterapi och motiverade vidare användning av modellen i denna avhandling. Det som dock också framkom i studie I var att arbetsterapeuter inom psykiatrisk vård använde professionsspecifika modeller i en relativt liten utsträckning. Ett sätt att öka tillämpningen av teori i praktik är att använda teoretiskt grundade bedömningsinstrument. I studie II, III, IV och V har endera av de Model of Human Occupation- baserade bedömningsinstrumenten WRI och WEIS använts och värderats.I studie II och V prövades WRI:s förmåga att predicera återgång i arbete efter långvarig sjukskrivning. Det område i WRI som uppvisade bäst prediktivitet var området ”Självuppfattning” vars variabler beaktar personens motivation för återgång i arbete i form av personens upplevelse av kompetens och effektivitet för att utföra arbetsuppgifter och hantera utmaningar i arbetet. De två WRI variabler som bäst kunde predicera vilka som skulle återgå respektive inte återgå i arbete vid uppföljning efter två år var: ”Tro på sin arbetsförmåga”, och ”Dagliga vanor och rutiner”. Resultaten tyder på att kunskap om hur tro på den egna förmågan stärks och kunskap om dagliga vanor och rutiners påverkan på utförande av arbete är central vid genomförande av interventioner i syfte att stödja personer att återgå till arbete efter sjukskrivning.I studie III prövades WRI:s konstrukturella validitet i en internationell studie. Samtliga variabler i WRI, förutom de som tillhör miljöområdet, uppvisade en god konstrukturell validitet dvs mätte psykosociala faktorers påverkan på arbetsförmågan. WRI:s skattningsskala verkar stabil och valid mellan olika länder och för personer med olika diagnoser. I analysen framkom att WRI kunde särskilja mellan personers psykosociala arbetsförmåga på tre olika nivåer.I studie IV undersöktes hur personer med erfarenhet av långtidssjukskrivning uppfattar att faktorer i arbetsmiljön stödjer respektive hindrar personens utförande av arbete och välbefinnande genom bedömningar utifrån WEIS. De faktorer som uppfattades som meststödjande var olika former av sociala interaktioner på arbetet samt uppfattningen om arbetets värde och mening. De faktorer som uppfattades som mest hindrande var olika krav i relation till arbetsgenomförandet samt den belöning som erhålls för arbetet.Konklusion: Sammanfattningsvis så kan WRI användas för bedömning av psykosociala faktorers påverkan på arbetsförmågan. I WRI ingår variabler som kan predicera återgång till arbete upp till två år efter genomförd bedömning. WEIS verkar användbart för att identifiera arbetsmiljöfaktorer som stödjer respektive hindrar personers välbefinnande och utförande av arbete. Att komplettera olika datainsamlingsmetoder är en förutsättning för att uppnå en så god bedömning av arbetsförmåga som möjligt. Den information som WRI- och WEISintervjuer genererar är värdefull, då den kan utgöra en viktig grund för planering av individspecifika rehabiliteringsinsatser. Bedömningsinstrumenten WRI och WEIS med sin teoretiska förankring i Model of Human Occupation kan anses vara användbara för att identifiera psykosociala och miljömässiga rehabiliteringsbehov i syfte att stödja personer i processen åter till arbete efter sjukskrivning.
|
|
5. |
|
|
6. |
- Ekbladh, Elin, 1974-, et al.
(författare)
-
Theory based assessment of work ability
- 2009
-
Ingår i: Finnish occupational therapists national conference, Suomen Toimintaterapeuttiliitto ry, September, 2009. - Helsinki, Finland : TOI.
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Theory based assessment of work ability In the return to work process, assessments of peoples’ work ability play an important role. Credible and theoretically sound assessment methods for assessing clients’ work ability strengthen the possibilities for making valid interpretations which can guide suitable interventions in the process of returning to work. In this area occupational therapists can offer valuable contribution. A single assessment instrument generally does not address all the multiple factors involved in a client’s work ability. Therefore, assessors should use several instruments in combination. Four instruments frequently used in vocational rehabilitation are: The Assessment of Work Characteristics (AWC) is an observation instrument that describes the extent to which a client has to use different working skills to perform a work task in an efficient and appropriate way. The Assessment of Work Performance (AWP) assesses a client’s observable (working) skills during work performance, i.e. it assesses how efficient and appropriate the client performs a work activity. The Worker Role Interview (WRI) is an interview instrument that focuses on how psychosocial and environmental factors influence a client’s ability to return to work. The Work Environment Impact Scale (WEIS) is an interview instrument that describes how clients experience their work environment. The instruments AWC, AWP, WEIS and WRI are all based on The Model of Human Occupation (MOHO). MOHO is a theoretical framework that explains the meaning and importance of activities for human beings and offers a conceptual framework for the description of human occupation. Assessment instruments based on theoretical models have the advantage that they create conditions that are conducive to valid interpretations of assessment results and yield intervention strategies. Ongoing and future research will focus on further psychometric evaluation and studies of how and with what results the above instruments could be combined with each other.
|
|
7. |
- Ekbladh, Elin, 1974-
(författare)
-
ÅTERGÅNG TILL ARBETE : Bedömning av subjektiva psykosociala och miljömässiga faktorer
- 2009
-
Ingår i: AT-forum, Förbundet Sveriges Arbetsterapeuter, Stockholmsmässan, 6-7 maj 2009. - Stockholm : FSA.
-
Konferensbidrag (refereegranskat)abstract
- Återgång till arbete- bedömning av subjektiva psykosociala och miljömässiga faktorer Bakgrund: Bristen på valida, reliabla och teoretiskt förankrade bedömningsinstrument för bedömning av arbetsförmåga är ett bekymmer eftersom tillförlitliga bedömningar är en förutsättning för utformning och genomförande av adekvata interventioner i syfte att stödja återgång i arbete. Worker Role Interview (WRI) och Work Environment Impact Scale (WEIS) är två arbetsrelaterade intervjuinstrument, som har utvecklats i syfte att bedöma subjektiva psykosociala och miljömässiga faktorers påverkan på arbetsförmåga. Syfte: Det övergripande syftet med avhandlingsarbetet har varit att undersöka WRI och WEIS användbarhet för identifiering av psykosociala och miljömässiga rehabiliteringsbehov av betydelse för återgång i arbete. Metod: Avhandlingen består av fem empiriska studier. Samtliga studier har bearbetats kvantitativt och i en av studierna har även kvalitativ bearbetning genomförts. Tre studier är tvärsnittsstudier och två studier är två års longitudinella studier. Resultat: WRI är användbart för bedömning av psykosociala faktorers påverkan på arbetsförmågan. I WRI ingår flera variabler som kan predicera återgång till arbete upp till två år efter genomförd bedömning. WEIS är användbart för att identifiera arbetsmiljöfaktorer som stödjer respektive hindrar personers välbefinnande och utförande av arbete. Konklusion: Den information som WRI- och WEIS-intervjuer genererar är värdefull, då den kan utgöra en viktig grund för planering av individspecifika rehabiliteringsinsatser. Bedömningsinstrumenten WRI och WEIS med teoretisk förankring i Model of Human Occupation är användbara för att identifiera psykosociala och miljömässiga rehabiliteringsbehov i syfte att stödja personer i processen åter till arbete efter sjukskrivning.
|
|
8. |
|
|
9. |
|
|
10. |
- Kielhofner, Gary, et al.
(författare)
-
Talking with clients : assessments that collect information
- 2008. - 4
-
Ingår i: Model of human occupation. - Philadelphia, USA : Lippincott Williams & Wilkins. - 9780781769969 - 0781769965 ; , s. 262-287
-
Bokkapitel (övrigt vetenskapligt/konstnärligt)abstract
- Model of Human Occupation, Fourth Edition offers a complete and current presentation of the most widely used model in occupational therapy, and delivers the latest in MOHO theory, research, and application to practice. This authoritative text explores what motivates individuals, how they select occupations and establish everyday routines, how environment influences occupational behavior, and more. NEW TO THIS EDITION: Case Vignettes that illustrate key concepts that students need to know Case Studies that help students apply the model to practice Chapter on evidence based practice (ch. 25) Chapter on World Health Organization and AOTA practice framework and language links the MOHO model to two widely used frameworks (ch. 27) Photographs of real patients help bring the concepts and cases to life
|
|