Sökning: WFRF:(Karlsson Karin)
> (2005-2009) >
Vårdens alltför svå...
Vårdens alltför svåra val? : kartläggning av prioriteringsarbete och analys av riksdagens principer och riktlinjer för prioriteringar i hälso- och sjukvården
-
- Bäckman, Karin (författare)
- Linköpings universitet,Institutionen för medicin och hälsa,Hälsouniversitetet
-
- Broqvist, Mari (författare)
- Linköpings universitet,Institutionen för medicin och hälsa,Hälsouniversitetet
-
- Carlsson, Per (författare)
- Linköpings universitet,Utvärdering och hälsoekonomi,Hälsouniversitetet
-
visa fler...
-
- Garpenby, Peter (författare)
- Linköpings universitet,Utvärdering och hälsoekonomi,Hälsouniversitetet
-
- Jacobsson, Catrine (författare)
- PrioriteringsCentrum
-
- Johansson, Per (författare)
- Linköpings universitet,Utvärdering och hälsoekonomi,Hälsouniversitetet
-
- Karlsson, Erling (författare)
- PrioriteringsCentrum
-
- Larsson, Sven (författare)
- PrioriteringsCentrum
-
- Lund, Karin (författare)
- PrioriteringsCentrum
-
- Liss, Per-Erik (författare)
- Linköpings universitet,Avdelningen för hälsa och samhälle,Filosofiska fakulteten
-
- Nedlund, Ann-Charlotte (författare)
- Linköpings universitet,Institutionen för samhälls- och välfärdsstudier,Filosofiska fakulteten
-
visa färre...
-
(creator_code:org_t)
- Linköping : Linköping University Electronic Press, 2007
- Svenska 99 s.
-
Serie: Rapport / Prioriteringscentrum, 1650-8475 ; 2007:2
- Relaterad länk:
-
https://liu.diva-por... (primary) (Raw object)
-
visa fler...
-
https://urn.kb.se/re...
-
visa färre...
Abstract
Ämnesord
Stäng
- PrioriteringsCentrum har på uppdrag av Socialstyrelsen genomfört en kartläggning av på vilket sätt hälso- och sjukvårdens huvudmän och andra centrala aktörer arbetar med prioriteringar och har utvärderat hur detta arbete överensstämmer med intentionerna i riksdagens beslut om prioriteringar. Vi har även analyserat innehållet i och tillämpningen av riksdagens riktlinjer för prioriteringar i hälso- och sjukvården. Det har skett genom en etisk analys och mot bakgrund av ett stort antal intervjuer i landsting och kommuner samt med representanter för statliga myndigheter och yrkesorganisationer och med ledning av vad som framkommit i tidigare uppföljningar. Vi föreslår i rapporten ett anta förändringar och förtydliganden av riktlinjerna.Vi kan konstatera att sättet att arbeta med prioriteringar i landsting och kommuner inte är helt olikt det som gällde när Prioriteringsdelegationen redovisade en motsvarande uppföljning år 2001. Fortfarande finns knappast några öppna beslut om fördelning och prioritering av resurser om man med öppenhet avser att beslutsfattaren medvetet överväger flera alternativ och att grunderna för besluten är kända för dem som önskar ta del av dem.I situationer då tillgängliga resurser inte befinner sig i paritet med önskvärda ambitioner får sjukvårdspersonalen ta det största ansvaret för att besluta om och genomföra ransonering av vården. Förutom på chefsnivå tycks dock sjukvårdpersonal fortfarande i liten utsträckning vara medveten om de etiska principer som enligt riksdagsbeslutet ska styra prioriteringar i vården. Få känner till den etiska plattformen med de tre etiska principerna. Lokala mallar eller styrdokument för prioriteringar är ovanliga. Det saknas nödvändiga förutsättningar för att tillämpa riksdagens prioriteringsbeslut och det finns inte heller några tydliga strategier för hur man vill skapa sådana förutsättningar inom landstingen.Den kommunala vård- och omsorgsverksamheten upplever sig fortfarande i ringa utsträckning berörd av den etiska plattformen och prioriteringsprinciperna. Någon gemensam prioritering mellan huvudmännen sker knappast alls.Medborgarna är i mycket liten utsträckning involverade i prioriteringsarbetet. Den ökade öppenheten gentemot brukare innebär oftast att viss information om prioriteringar sker genom traditionella kanaler som patientorganisationer, pensionärsråd och handikappråd och synpunkter inhämtas via allmänna patientenkäter medan klagomål hanteras genom patientnämnder.Vi har också funnit tydliga skillnader när det gäller hur arbetet med prioriteringar bedrivs idag jämfört med för sex år sedan. Genom Socialstyrelsen och Läkemedelsförmånsnämnden har staten tagit ledningen när det gäller att visa hur prioriteringar kan göras på ett systematiskt och öppet sätt. Detta arbete har resulterat i en tydlig metodutveckling. Idag finns det dessutom flera exempel på konkret utvecklingsarbete och samverkan mellan huvudmän kring det vidare begreppet kunskapsstyrd vård till vilket systematiska prioriteringar är starkt relaterat. Vi kan också notera olika initiativ till vertikala prioriteringar i verksamheten där det framförallt är läkarkåren som engagerat sig; men också enstaka försök med systematiska politiska prioriteringar. Det finns dessutom flera lovande utvecklingsprojekt rörande prioriteringar som initierats av och drivs av sjukvårdspersonal både lokalt och nationellt. Yrkesförbunden är också mer aktiva idag när det gäller att sprida kunskap om prioriteringar....
Ämnesord
- MEDICIN OCH HÄLSOVETENSKAP -- Hälsovetenskap -- Hälso- och sjukvårdsorganisation, hälsopolitik och hälsoekonomi (hsv//swe)
- MEDICAL AND HEALTH SCIENCES -- Health Sciences -- Health Care Service and Management, Health Policy and Services and Health Economy (hsv//eng)
Nyckelord
- Prioritering inom sjukvården
- Sverige
Publikations- och innehållstyp
- vet (ämneskategori)
- rap (ämneskategori)
- Av författaren/redakt...
-
Bäckman, Karin
-
Broqvist, Mari
-
Carlsson, Per
-
Garpenby, Peter
-
Jacobsson, Catri ...
-
Johansson, Per
-
visa fler...
-
Karlsson, Erling
-
Larsson, Sven
-
Lund, Karin
-
Liss, Per-Erik
-
Nedlund, Ann-Cha ...
-
visa färre...
- Om ämnet
-
- MEDICIN OCH HÄLSOVETENSKAP
-
MEDICIN OCH HÄLS ...
-
och Hälsovetenskap
-
och Hälso och sjukvå ...
- Delar i serien
-
Rapport / Priori ...
- Av lärosätet
-
Linköpings universitet