Sökning: WFRF:(Arman Maria)
> (2010-2014) >
Hopp hos döende pat...
Hopp hos döende patienter med cancer i palliativ hemsjukvård
-
- Olsson, Louise (författare)
- Linköpings universitet,Hälsa, Aktivitet, Vård (HAV),Hälsouniversitetet,Palliativt kompetenscentrum i Östergötland
-
- Friedrichsen, Maria, Dr. (preses)
- Östergötlands Läns Landsting,Linköpings universitet,Hälsa, Aktivitet, Vård (HAV),Hälsouniversitetet,Geriatriska kliniken ViN
-
- Jeppsson-Grassman, Eva, Professor (preses)
- Linköpings universitet,Samhälle, mångfald, Identitet (SMI),Filosofiska fakulteten
-
visa fler...
-
- Östlund, Gunnel, Dr. (preses)
- Linköpings universitet,Samhälle, mångfald, Identitet (SMI),Filosofiska fakulteten
-
- Strang, Peter, Professor (preses)
- Karolinska Institutet, FoUU, Stockholms sjukhem, Mariebergsgatan 22, SE 112 19 Stockholm, Sweden
-
- Arman, Maria, Docent (opponent)
- Karolinska Institutet
-
- Hemmingsson, Helena, Professor (opponent)
- Linköpings universitet,Institutionen för samhälls- och välfärdsstudier,Hälsouniversitetet
-
visa färre...
-
(creator_code:org_t)
- ISBN 9789173932837
- Linköpings universitet : Linköping University Electronic Press, 2011
- Svenska 44 s.
- Relaterad länk:
-
https://liu.diva-por... (primary) (Raw object)
-
visa fler...
-
https://liu.diva-por...
-
https://urn.kb.se/re...
-
visa färre...
Abstract
Ämnesord
Stäng
- Hope is meaningful and very important for people – even for people at the last days of their lives. Health professionals can sometimes describe hope in terms of hope for a cure, which may lead to feelings of hopelessness or empty hope for a patient with an incurable disease. In research, there is very little written about hope in the palliative home care context, even more so from the patient’s perspective. The aim of this project was to study how hope changes over time in cancer patients at the palliative phase, and to study the strategies used to cope with these changes. This was studied from the patients’ own perspective and in a home care context, but with the ambition of developing the results into a model or theory.Grounded Theory was the chosen research approach. Two sets of tape-recorded interviews were made with 11 patients in specialized palliative home care – a total of 20 interviews. The patients were also asked to write diaries about changes in their everyday feelings of hope within a 4-week period. Measurements of hope (HHI-S) and symptoms (ESAS) were also made at three occasions. Constant comparison of data was made during the analysis.The results showed that patients’ hope changed over time. Hope was described as a process involving a glimmering core of hope untouched by external circumstances (Study I). Hope was described in different processes, creation of a convinced hope, creation of simulated hope, collection and maintaining moments of hope and gradually extinct hope. The dying patient’s hope can be described as a gradual and successive adaptation process. Strategies for maintaining life were expressed to preserve the meaning in life, to communicate with others about life and death, to involve "fellow travelers" and to change focus. The strategy of preparing for death involved; taking responsibility for the future and seeing possibilities of living on even after death (Study II). The strategies were parallel to, and dependent on each other. It is important that health professionals understand the patient’s own strategies for maintaining life/hope, as well as the patient’s own preparations for death, so that hope is never taken away despite preparations at the end of life.In summary, hope can be interpreted as a changing process over time – a process that can change quickly, but is based on an inviolable core that is not easily moved by external circumstances. It is important that the health care personnel realize that patients simultaneously prepare for their deaths even as they try to maintain hope. Deeper understanding of what hope can mean for a patient can decrease the risk of hope being taken away during one’s final days.
- Hopp har stor betydelse för människor, även för människor i livets slutskede. Av vårdpersonal beskrivs ibland hopp som bot, vilket kan leda till att inget hopp alls eller att ett meningslöst hopp förmedlas till en patient med en obotlig sjukdom. Forskningsmässigt förekommer hopp sparsamt beskrivet i den palliativa kontexten, särskilt från patientens perspektiv. Syftet med avhandlingen var att studera hur hopp kan förändras över tid hos patienter med cancer i ett palliativt skede, liksom vilka strategier de använder för att hantera dessa förändringar. Detta har studerats utifrån patientens eget perspektiv i en palliativ hemsjukvårdskontext, men ska sedan utvecklas vidare till en modell/teori.I denna avhandling har Grounded Theory valts som forskningsansats. Bandinspelade intervjuer gjordes vid två tillfällen med elva patienter i specialiserad palliativ hemsjukvård. Det blev totalt 20 intervjuer. Patienterna skrev också dagböcker om de förändringar av deras hopp, som uppstod i vardagen under en period av fyra veckor. Även mätning av hopp (HHIS) och symtom (ESAS) genomfördes vid tre tillfällen. Analysen skedde med den konstant komparativa metoden. Resultatet visade att patientens hopp förändrades över tid och beskrevs i en process med en inre glödande kärna av hopp, som inte påverkades så mycket av yttre omständigheter, men som kunde falna eller flamma upp (studie I). Hopp beskrivs i olika processer som att skapa ett övertygat hopp, ett simultant hopp, som att samla och uppehålla hopp och som ett hopp, som håller på att rinna ut. Den döende patientens hopp kan skildras som en successiv anpassningsprocess. Strategier som upprätthåller liv beskrivs vara att upprätthålla sin egen mening, att samtala om liv och död, att skaffa medresenärer och att byta fokus (studie II). Strategier, som förberedde döden, var att ta ansvar för framtiden och att se möjligheter att leva vidare även efter döden. Dessa tillvägagångssätt var parallella och beroende av varandra. Kunskap hos vårdpersonal om patientens egna strategier att upprätthålla liv/hopp och förbereda död är viktigt, för att inte ta ifrån patienten dennes hopp vid samtidig förberedelse för döden.Sammanfattningsvis ska hopp ses som en föränderlig process över tid och som snabbt kan förändras, men som har en inre glöd, som är mer oantastlig och inte så lätt påverkas av yttre omständigheter. Det är viktigt för vårdpersonal, som arbetar med döende patienter, att känna till att patienter har parallella strategier, som upprätthåller hopp. Ökad kunskap om vad hopp innebär för den enskilde patienten kan minska risken för att hopp fråntas patienten i livets sista tid.
Ämnesord
- MEDICIN OCH HÄLSOVETENSKAP -- Hälsovetenskap -- Omvårdnad (hsv//swe)
- MEDICAL AND HEALTH SCIENCES -- Health Sciences -- Nursing (hsv//eng)
Nyckelord
- hope
- meaning
- grounded theory
- cancer
- palliative care
- Nursing
- Omvårdnad
Publikations- och innehållstyp
- vet (ämneskategori)
- lic (ämneskategori)
Hitta via bibliotek
Till lärosätets databas