Sökning: WFRF:(Lundberg Thomas 1965 ) >
Jämförelse av makro...
-
Lundberg, Thomas,1965-Statens väg- och transportforskningsinstitut,Drift och underhåll, DOU,560625-7813
(författare)
Jämförelse av makrotextur och permittivitet : vägyte- och georadarmätning
Förlag, utgivningsår, omfång ...
-
Linköping :Statens väg- och transportforskningsinstitut,2022
-
49 s.
-
electronicrdacarrier
Nummerbeteckningar
-
LIBRIS-ID:oai:DiVA.org:vti-18193
-
https://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:vti:diva-18193URI
Kompletterande språkuppgifter
-
Språk:svenska
-
Sammanfattning på:svenska &engelska
Ingår i deldatabas
Klassifikation
-
Ämneskategori:vet swepub-contenttype
-
Ämneskategori:rap swepub-publicationtype
Varianttitlar
-
Comparison of macrotexture and permittivity :road surface and ground penetration radar measurement
Serie
-
VTI rapport,0347-6030 ;1114
Anmärkningar
-
Georadarmätning av vägytans slitlager kan användas för att avgöra homogenitet hos en ny beläggning. Vägytemätning med mätbil används också för att kontrollera denna egenskap, detta utförs med makrotexturmätning. Med tanke på att mätmetoderna är helt olika uppvisar resultatet ändå en god överensstämmelse. Georadartekniken som används avgör slitlagrets homogenitet då den läser av vägytans övre lager och beroende på utrustningens centralfrekvens får den övre delen av beläggningen störst betydelse, från ytan och minskande nedåt i beläggningen. Makrotexturmätning med laser läser av det som ses ovanifrån på vägytan. De jämförelser som är gjorda i denna undersökning är baserad på fyra objekt (sju delobjekt om olika körfält räknas in). På ett av objekten har alla utrustningar gjort mätningarna vid samma tidpunkt och därför har undersökningen fokuserat på just det objektet. Resultatet från detta objekt uppvisar en god överensstämmelse mellan Pavescan-utrustningen (GSSI Pavescan RDM) och makrotexturmätning (MPD, Mean Profile Depth) med tanke på förutsättningarna. Överensstämmelsen är sämre mellan makrotextur och den andra georadarutrustningen som mätte på sträckan (S&S PDP Pavement Density Profiler). De rekommendationer som kan ges baserat på resultaten i denna rapport är att initiera ett arbete där en metod skapas för att avgöra vilka georadarutrustningar som kan användas för att avgöra homogeniteten hos en ny beläggning. Utrustningarna bör underkänna samma del av en sträcka och kunna använda samma gränsvärden. Detta görs lämpligen med ett Round robin test där man bestämmer sig för att använda en utrustning som referens. Den kontrollmetod som används för vägytemätning kan användas som utgångspunkt eller modell för arbetet. Vid dessa kontroller görs bl.a. en årlig test av de leverantörer och utrustningar som ska användas för att kontrollera Trafikverkets vägar. För att förstå innebörden av vad en underkänd sträcka får för långsiktiga konsekvenser för vägen bör en studie initieras, gärna i samarbete med LTPP-projektet (Long Term Pavement Performance, VTI och Trafikverket). Då en sträcka i LTPP-programmet får ett nytt slitlager bör det mätas med georadartekniken (med avseende på homogenitet) och sedan studeras under slitlagrets livslängd för att på så sätt kunna koppla uppkomna skador till det initiala tillståndet. I LTPP[1]uppföljningen utförs en årlig okulär besiktning av objekten där de vägar med skador som uppstår på grund av dålig homogenitet skulle upptäckas och dokumenteras.
-
Ground penetration radar measurement of the road surface can be used to determine the homogeneity of the wearing course of a new coating. The same characteristics are also controlled with macrotexture measurement with road surface measurement. Given that the measurement methods are completely different, the result still shows high consistency. The ground penetration radar technology used determines the homogeneity of the wearing course as it reads the road surface and a few centimeters down the road surface while the macrotexture measurement with laser reads what is seen from above on the road surface. The comparisons made in this survey are based on four objects (seven sub-objects if different lanes are included). On one of the objects, all equipment has made the measurements at the same time and therefore the investigation has focused on that particular object. The results of this object show high consistency between the Pavescan equipment (GSSI Pavescan RDM) and macrotexture measurement (MPD, Mean Profile Depth) given the conditions. Lower consistency is observed between macrotexture and the other ground penetration radar equipment that measured on the route (S&S PDP Pavement Density Profiler). The recommendations that can be given based on the results of this report are to initiate a work to determine which ground penetration radar equipment can be used to determine the homogeneity of a new coating. All equipment should select the same part of a section as failed and be able to use the same limit values. This could be achieved with a Round robin test where you decide to use one of the equipment as a reference. The control method used for road surface measurement can be used as a starting point or model for the work to make a control method. During this control, an annual test of the suppliers and equipment that will be used to check the Swedish Transport Administration's roads is carried out. In order to understand the meaning of the long-term consequences of a failed section, a study should be initiated, preferably in collaboration with the LTPP project (Long Term Pavement Performance, VTI and the Swedish Transport Administration). When an object in the LTPP program receives a new wearing course, it should be measured with the ground penetration radar technology (with respect to homogeneity) and then studied over the life span of the wearing course in order to be able to link the resulting damage to the initial condition. In the LTPP follow-up, an annual visual inspection of the objects is carried out where the roads with damage, resulting from poor homogeneity, would be detected, and documented.
Ämnesord och genrebeteckningar
Biuppslag (personer, institutioner, konferenser, titlar ...)
-
Statens väg- och transportforskningsinstitutDrift och underhåll, DOU
(creator_code:org_t)
Internetlänk