Sökning: WFRF:(Sjölund Maria)
> (2015-2019) >
54 forskare: Inte a...
-
Nilsson, KerstinLund University,Lunds universitet,Avdelningen för arbets- och miljömedicin,Institutionen för laboratoriemedicin,Medicinska fakulteten,Arbetsrelaterade besvär i rörelseorganen,Forskargrupper vid Lunds universitet,Division of Occupational and Environmental Medicine, Lund University,Department of Laboratory Medicine,Faculty of Medicine,Work-related musculoskeletal disorders,Lund University Research Groups
(författare)
54 forskare: Inte alla klarar höjd pensions-ålder
- Artikel/kapitelSvenska2017
Förlag, utgivningsår, omfång ...
Nummerbeteckningar
-
LIBRIS-ID:oai:lup.lub.lu.se:8caad080-3f16-48af-a829-df42b3156640
-
https://lup.lub.lu.se/record/8caad080-3f16-48af-a829-df42b3156640URI
Kompletterande språkuppgifter
-
Språk:svenska
-
Sammanfattning på:svenska
Ingår i deldatabas
Klassifikation
-
Ämneskategori:art swepub-publicationtype
-
Ämneskategori:pop swepub-contenttype
Anmärkningar
-
Ett hållbart och acceptabelt pensionssystem måste utformas utifrån personliga förutsättningar och förhållanden i arbetslivet, så att fler klarar att arbeta i högre ålder. Att enbart genom ekonomiska åtgärder höja pensionsåldern är inte långsiktigt hållbart, skriver 54 forskare.DEBATT | PENSIONForskning visar att cirka var fjärde har en diagnos eller skada orsakad av sitt arbete. Detta gör arbetsorsakad sjukdom och skada till ett betydelsefullt folkhälsoproblem. Att då enbart genom ekonomiska åtgärder höja pensionsåldern för samtliga (yrkes)grupper utifrån deras kronologiska ålder är inte långsiktigt hållbart när individers biologiska ålder är så olika bland annat till följd av arbetslivet. Detta är en demokratifråga. Forskning om äldre i arbetslivet och hållbart arbete visar att man då främst flyttar individer från pensionssystemet till sjukförsäkringssystemet och ökar klyftorna i samhället.Debatt Det här är en argumenterande text med syfte att påverka. Åsikterna som uttrycks är skribentens egna.Vi är 54 forskare som nu gemensamt har skrivit denna debattartikel. Anledningen är att vi är oroade över att cirka var fjärde blir sjuk av sitt arbete samtidigt som man i det förslag som ligger om att senarelägga ålderspensionen i princip utgår ifrån att arbetskraftsdeltagande enbart styrs av ekonomin. Vi vill trycka på betydelsen av åtgärder i arbetslivet för att komma tillrätta med ohälsan, det vill säga inte enbart ekonomiska restriktioner som tvingar folk som inte kan, vill och orkar att stanna kvar i arbetslivet till en högre kronologisk ålder.Pensionssystemet bygger på att vi ska arbeta en viss del av våra liv för att förtjäna möjligheter till pension. Vi bör dock inte enbart utgå ifrån antalet år sedan en person föddes, då korttidsutbildade generellt träder in på arbetsmarknaden tidigare än långtidsutbildade. De har alltså varit en del av arbetskraften från en yngre ålder. Människor med kortare utbildning har oftare ett arbete som innebär påfrestningar som kan inverka negativt på hälsotillståndet och som till och med kan påskynda det biologiska åldrandet. Dessutom lever korttidsutbildade generellt sett inte lika länge som långtidsutbildade, vilket delvis även avspeglar skilda livs- och arbetsvillkor.Den svenska sjukförsäkringsreformen 2008 avsåg att få tillbaka människor i arbete. Men studien fann att den faktiskt bidrog till att fler gick i tidig ålderspension av dem som var i åldern 55–64 år. Ökningen var störst bland korttidsutbildade. Mer än 5 procent fler gick i tidig ålderspension då det blev svårare att få sjukpenning och sjukersättning. Vi kan notera att det är vanligare att manliga chefer tar ut tidig ålderspension, jämfört med kvinnliga maskinskötare inom tillverkningsindustrin. I vissa yrken är det dessutom vanligare att människor, trots pension, både orkar och faktiskt ges möjlighet att arbeta vidare om de har en specialkompetens som efterfrågas. Om vi endast kombinerar ekonomiska morötter med piskor finns en stor risk att vi ökar klyftan mellan grupper som både kan och vill fortsätta att yrkesarbeta och personer som av olika skäl inte längre kan eller orkar.Ta nytta av den forskning som vi har tagit fram. Ett hållbart och acceptabelt pensionssystem måste utformas utifrån personliga förutsättningar och förhållanden i arbetslivet. Ett hållbart arbetsliv för allt fler i vår åldrande befolkning fordrar att vi samtidigt beaktar faktorer som relaterar till biologisk/kroppslig ålder, mental/kognitiv ålder samt social ålder/livsloppsfas och våra attityder som är kopplade till ålder. Vi måste ta större hänsyn till olika förutsättningar och varierande funktionsförmåga och utifrån detta anpassa de åtgärder som gör att arbetslivet blir möjligt och hållbart för allt fler även i högre ålder.”Morötter” är viktigare för en god arbetshälsa och hög produktivitet än en piska i form av oron för en dålig ekonomi.Forskning visar att pedagogik som bygger på ”morötter” oftast är betydligt bättre än ”piskor” för att nå framgångsrika och långsiktiga mål. ”Morötter” i samhället, för organisationer, företag och individer är därför viktiga för god arbetshälsa och fortsatt produktivitet och kan bidra till ett längre arbetsliv även för grupper som tidigare inte ens klarat av att arbeta fram till pensionsåldern. Genom forskning inom området har bland annat swage-modellen utarbetats. Detta är ett verktyg som visar på komplexiteten i ett hållbart arbetsliv och tillsammans med systematiskt arbetsmiljöarbete, handlingsplaner och åtgärder syftar till ett mer hållbart arbetsliv. Morötter är enligt forskningen i detta sammanhang åtgärder för en god fysisk och mental arbetsmiljö, avpassad arbetsbelastning, stödjande teknik, att man kan anpassa arbetstakten, alternativa arbetstidsmodeller vid behov. Det är viktigt att man känner sig trygg och förväntas och tillåts vara delaktig, att man blir sedd av chefen och arbetskamraterna. Att de egna arbetsuppgifterna upplevs som meningsfulla och behövda av andra skapar självförverkligande och tillfredsställelse i arbetet. Att man känner att ens arbetsuppgifter och man själv är viktig för organisationen och företaget. Att man trots högre ålder inkluderas i olika nysatsningar och får tillgång till kompetensutveckling och inte blir åsidosatt eller åldersdiskriminerad. Utvärderingar visar att de äldre medarbetarna som fick några av dessa anpassningar och möjligheter var mer effektiva, utvilade, stimulerade när de var på arbetet samtidigt som sjukfrånvaron minskade. Vilket i sin tur bidrar till ett längre arbetsliv för grupper som tidigare inte klarat av att arbeta fram till pensionsåldern. I organisationer som bygger på en deltagar- och lärandekultur rustas de anställda för att klara omställningar, nya arbetsuppgifter och vid behov även yrkesbyten.Med en åldrande befolkning där allt fler lever allt längre behöver vi arbeta till en högre ålder i framtiden för att pensionssystemet ska hålla. Men ”morötter” är viktigare för en god arbetshälsa och hög produktivitet än en piska i form av oron för en dålig ekonomi. Det kräver också att vi ändrar våra attityder och förhållningssätt till äldre på arbetsmarknaden, vilket vi bäst gör genom att organisationer och företag får incitament till och erbjuder mer individanpassade arbetsvillkor, särskilt för personer i högre ålder. Låt oss därför använda den framtagna kunskapen i praktiken för att göra arbetslivet friskt och hållbart för alla åldrar.
Biuppslag (personer, institutioner, konferenser, titlar ...)
-
Johansson, BooUniversity of Gothenburg
(författare)
-
Östergren, Per-OlofLund University,Lunds universitet,Socialmedicin och global hälsa,Forskargrupper vid Lunds universitet,Social Medicine and Global Health,Lund University Research Groups(Swepub:lu)smi-pos
(författare)
-
Kadefors, RolandUniversity of Gothenburg
(författare)
-
Aronsson, GunnarStockholm University
(författare)
-
Torgén, MargaretaUppsala University
(författare)
-
Gellerstedt, StenLuleå University of Technology
(författare)
-
Abrahamsson, LenaLuleå University of Technology
(författare)
-
Nordander, CatarinaLund University,Lunds universitet,Avdelningen för arbets- och miljömedicin,Institutionen för laboratoriemedicin,Medicinska fakulteten,Arbetsrelaterade besvär i rörelseorganen,Forskargrupper vid Lunds universitet,Division of Occupational and Environmental Medicine, Lund University,Department of Laboratory Medicine,Faculty of Medicine,Work-related musculoskeletal disorders,Lund University Research Groups(Swepub:lu)ymed-cno
(författare)
-
Österberg, KaiLund University,Lunds universitet,Institutionen för psykologi,Samhällsvetenskapliga institutioner och centrumbildningar,Samhällsvetenskapliga fakulteten,Department of Psychology,Departments of Administrative, Economic and Social Sciences,Faculty of Social Sciences(Swepub:lu)ymed-kos
(författare)
-
Skoog, IngmarUniversity of Gothenburg,Sahlgrenska Academy
(författare)
-
Hovbrandt, PiaLund University,Lunds universitet,Hållbar vardag och hälsa i ett livsperspektiv,Forskargrupper vid Lunds universitet,Sustainable occupations and health in a life course perspective,Lund University Research Groups(Swepub:lu)arb-pho
(författare)
-
Johansson, Gerd
(författare)
-
Widell Blomé, MikaelLund University,Lunds universitet,Ergonomi och aerosolteknologi,Institutionen för designvetenskaper,Institutioner vid LTH,Lunds Tekniska Högskola,Ergonomics and Aerosol Technology,Department of Design Sciences,Departments at LTH,Faculty of Engineering, LTH(Swepub:lu)ie-mbl
(författare)
-
Bohgard, Mats
(författare)
-
Pinzke, StefanSwedish University of Agricultural Sciences, Uppsala
(författare)
-
Forsman, MikaelKarolinska Institutet
(författare)
-
Lundqvist, PeterSwedish University of Agricultural Sciences
(författare)
-
Osvalder, Anna-LisaChalmers University of Technology
(författare)
-
Arvidsson, IngerLund University,Lunds universitet,Avdelningen för arbets- och miljömedicin,Institutionen för laboratoriemedicin,Medicinska fakulteten,Arbetsorganisation och hälsa,Forskargrupper vid Lunds universitet,Arbetsrelaterade besvär i rörelseorganen,Division of Occupational and Environmental Medicine, Lund University,Department of Laboratory Medicine,Faculty of Medicine,Environmental health and occupational health,Lund University Research Groups,Work-related musculoskeletal disorders(Swepub:lu)ymed-ia8
(författare)
-
Nilsson, PeterLund University,Lunds universitet,Enheten för medicinens historia,Sektion V,Institutionen för kliniska vetenskaper, Lund,Medicinska fakulteten,Internmedicin - epidemiologi,Forskargrupper vid Lunds universitet,History of Medicine,Section V,Department of Clinical Sciences, Lund,Faculty of Medicine,Internal Medicine - Epidemiology,Lund University Research Groups(Swepub:lu)medf-pni
(författare)
-
Persson Waye, KerstinUniversity of Gothenburg
(författare)
-
Andersson, JanickeLund University,Lunds universitet,Aktivt och hälsosamt åldrande,Forskargrupper vid Lunds universitet,Samhällsvetenskapliga fakultetskansliet,Samhällsvetenskapliga fakulteten,Active and Healthy Ageing Research Group,Lund University Research Groups,Faculty Office,Faculty of Social Sciences(Swepub:lu)med-aji
(författare)
-
Krekula, ClaryKarlstad University
(författare)
-
Cedersund, ElisabetLinköping University
(författare)
-
Järvholm, BengtUmeå University
(författare)
-
Stahre, JohanChalmers University of Technology
(författare)
-
von Essen, ElisabethSwedish University of Agricultural Sciences
(författare)
-
Sjölund, MariaUniversity of Gävle
(författare)
-
Warne, MariaMid Sweden University, Östersund
(författare)
-
Rylander, LarsLund University,Lunds universitet,Avdelningen för arbets- och miljömedicin,Institutionen för laboratoriemedicin,Medicinska fakulteten,Miljöepidemiologi,Forskargrupper vid Lunds universitet,Division of Occupational and Environmental Medicine, Lund University,Department of Laboratory Medicine,Faculty of Medicine,Environmental Epidemiology,Lund University Research Groups(Swepub:lu)ymed-lry
(författare)
-
Ottosson, MikaelLund University,Lunds universitet,Historia,Historiska institutionen,Institutioner,Humanistiska och teologiska fakulteterna,History,Department of History,Departments,Joint Faculties of Humanities and Theology(Swepub:lu)hist-mot
(författare)
-
Stattin, MikaelUmeå University
(författare)
-
Wall, ErikaMid Sweden University
(författare)
-
Rignell-Hydbom, AnnaLund University,Lunds universitet,Avdelningen för arbets- och miljömedicin,Institutionen för laboratoriemedicin,Medicinska fakulteten,EPI@LUND,Forskargrupper vid Lunds universitet,Division of Occupational and Environmental Medicine, Lund University,Department of Laboratory Medicine,Faculty of Medicine,Lund University Research Groups(Swepub:lu)ymed-arh
(författare)
-
Torén, KjellSahlgrenska Academy,Sahlgrenska University Hospital
(författare)
-
Toivanen, SusannaMälardalen University
(författare)
-
Svensson, MånsLund University,Lunds universitet,Rättssociologiska institutionen,Samhällsvetenskapliga institutioner och centrumbildningar,Samhällsvetenskapliga fakulteten,Department of Sociology of Law,Departments of Administrative, Economic and Social Sciences,Faculty of Social Sciences(Swepub:lu)soc-msn
(författare)
-
Håkansson, CaritaLund University,Lunds universitet,Arbetsorganisation och hälsa,Forskargrupper vid Lunds universitet,Environmental health and occupational health,Lund University Research Groups(Swepub:lu)med-chn
(författare)
-
Lövgren, Veronika
(författare)
-
Hagberg, MatsSahlgrenska University Hospital
(författare)
-
Delve, Lotta
(författare)
-
Wentz, KerstinUniversity of Gothenburg
(författare)
-
Larsson, Anna L
(författare)
-
Bergman, AnnKarlstad University
(författare)
-
Lindberg, PerUniversity of Gävle
(författare)
-
Rydenfält, ChristoferLund University,Lunds universitet,Ergonomi och aerosolteknologi,Institutionen för designvetenskaper,Institutioner vid LTH,Lunds Tekniska Högskola,Ergonomics and Aerosol Technology,Department of Design Sciences,Departments at LTH,Faculty of Engineering, LTH(Swepub:lu)desi-crt
(författare)
-
Stigmar, KjerstinLund University,Lunds universitet,Människan i rörelse: hälsa och rehabilitering,Forskargrupper vid Lunds universitet,Tillämpad epidemiologi,Human Movement: health and rehabilitation,Lund University Research Groups,Applied epidemiology(Swepub:lu)med-ksm
(författare)
-
Gillberg, GunnarUniversity of Gothenburg
(författare)
-
Albin, MariaLund University,Lunds universitet,Metalund,Annan verksamhet, LTH,Lunds Tekniska Högskola,Avdelningen för arbets- och miljömedicin,Institutionen för laboratoriemedicin,Medicinska fakulteten,Arbetsorganisation och hälsa,Forskargrupper vid Lunds universitet,Other operations, LTH,Faculty of Engineering, LTH,Division of Occupational and Environmental Medicine, Lund University,Department of Laboratory Medicine,Faculty of Medicine,Environmental health and occupational health,Lund University Research Groups(Swepub:lu)ymed-mal
(författare)
-
Björk, LisaInstitute of Stress Medicine
(författare)
-
Heikkinen, SatuKarlstad University
(författare)
-
Tjulin, ÅsaMid Sweden University, Östersund
(författare)
-
Avdelningen för arbets- och miljömedicinInstitutionen för laboratoriemedicin
(creator_code:org_t)
Sammanhörande titlar
-
Ingår i:Svenska Dagbladet, Stockholm1101-2412
Internetlänk
Hitta via bibliotek
Till lärosätets databas
- Av författaren/redakt...
-
Nilsson, Kerstin
-
Johansson, Boo
-
Östergren, Per-O ...
-
Kadefors, Roland
-
Aronsson, Gunnar
-
Torgén, Margaret ...
-
visa fler...
-
Gellerstedt, Ste ...
-
Abrahamsson, Len ...
-
Nordander, Catar ...
-
Österberg, Kai
-
Skoog, Ingmar
-
Hovbrandt, Pia
-
Johansson, Gerd
-
Widell Blomé, Mi ...
-
Bohgard, Mats
-
Pinzke, Stefan
-
Forsman, Mikael
-
Lundqvist, Peter
-
Osvalder, Anna-L ...
-
Arvidsson, Inger
-
Nilsson, Peter
-
Persson Waye, Ke ...
-
Andersson, Janic ...
-
Krekula, Clary
-
Cedersund, Elisa ...
-
Järvholm, Bengt
-
Stahre, Johan
-
von Essen, Elisa ...
-
Sjölund, Maria
-
Warne, Maria
-
Rylander, Lars
-
Ottosson, Mikael
-
Stattin, Mikael
-
Wall, Erika
-
Rignell-Hydbom, ...
-
Torén, Kjell
-
Toivanen, Susann ...
-
Svensson, Måns
-
Håkansson, Carit ...
-
Lövgren, Veronik ...
-
Hagberg, Mats
-
Delve, Lotta
-
Wentz, Kerstin
-
Larsson, Anna L
-
Bergman, Ann
-
Lindberg, Per
-
Rydenfält, Chris ...
-
Stigmar, Kjersti ...
-
Gillberg, Gunnar
-
Albin, Maria
-
Björk, Lisa
-
Heikkinen, Satu
-
Tjulin, Åsa
-
visa färre...
- Artiklar i publikationen
-
Svenska Dagblade ...
- Av lärosätet
-
Lunds universitet