Sökning: id:"swepub:oai:lup.lub.lu.se:b70160a4-8991-4fa9-9c31-a79f025db459" >
Digital reglering a...
-
Jensen, LarsLund University,Lunds universitet,Institutionen för reglerteknik,Institutioner vid LTH,Lunds Tekniska Högskola,Department of Automatic Control,Departments at LTH,Faculty of Engineering, LTH
(författare)
Digital reglering av klimatprocesser
Förlag, utgivningsår, omfång ...
-
1978
-
electronicrdacarrier
Nummerbeteckningar
-
LIBRIS-ID:oai:lup.lub.lu.se:b70160a4-8991-4fa9-9c31-a79f025db459
-
https://lup.lub.lu.se/record/8524880URI
Kompletterande språkuppgifter
-
Språk:svenska
-
Sammanfattning på:engelska &svenska
Ingår i deldatabas
Klassifikation
-
Ämneskategori:dok swepub-publicationtype
-
Ämneskategori:vet swepub-contenttype
Serie
-
PhD Thesis TFRT-1014,0346-55000346-5500
Anmärkningar
-
Results from a research project supported by the Swedish Council for Building Research are reported. The main task was to improve climate control technology. The work was focused on digital control. It was split up into three main tasks: model building, design of regulators, and fullscale experiments. Several rooms, airducts, and heat exchangers were modelled. Simple dynamic models have been derived from mass and energy balance equations. The correspondance with experimental models is rather crude. The main problem is to choose certain heat transfer coefficients. Several control experiments showed that the PI-regulator gives a good result in many cases. Adjustment of regulator parameters can be very time consuming. In some cases a solution is to use a self-tuning regulator. A simple self-tuning regulator, called the quotient regulator, has been developed. The computer technology makes it possible to implement better control principles. The experiments show that there is room for improvements of climate control systems and that substantial energy savings can sometimes be obtained. An interpretative process control language suitable for climate control is also described.
-
Behovet av klimatreglering har ökat kraftigt sedan 1960-talet. Ett av skälen till detta är den ändrade byggtekníken, som innebär lättare konstruktioner med större inre värmebelastning från belysning, maskiner, personer och solinstrålning genom stora fönsterytor. De ökade värmebelastningarna kan klaras av med ett flertal olika klimatsystem. Dessa system kräver någon form av reglering. Under 1970-talet har kravet på bättre reglering ökat ytterligare på grund av de stigande energipriserna. Anläggningar förses med olika typer av värmeåtervinning, vilket komplicerar klimatsystemen och därmed också reglerutrustníngen.
Ämnesord och genrebeteckningar
Biuppslag (personer, institutioner, konferenser, titlar ...)
-
Institutionen för reglerteknikInstitutioner vid LTH
(creator_code:org_t)
Internetlänk
Hitta via bibliotek
Till lärosätets databas