Search: id:"swepub:oai:lup.lub.lu.se:6a215a5c-7c0a-47aa-b8a0-19fcb763091d" >
Når läkarutbildning...
Når läkarutbildningen de resultat som yrkeslivet förväntar? – alumnundersökningar 3 och 7 år efter läkarexamen.
-
- Thomé, Göran (author)
- Lund University,Lunds universitet,Kansli M,Medicinska fakulteten,Faculty Office - BMC,Faculty of Medicine
-
- Arstam, Anna (author)
- Lund University,Lunds universitet,Kansli M,Medicinska fakulteten,Faculty Office - BMC,Faculty of Medicine
-
- Lindgren, Stefan (author)
- Lund University,Lunds universitet,Enheten för kroniska inflammatoriska och degenerativa sjukdomar,Forskargrupper vid Lunds universitet,Chronic Inflammatory and Degenerative Diseases Research Unit,Lund University Research Groups
-
(creator_code:org_t)
- 2005
- Swedish 33 s.
-
Series: Enheten för medicinsk pedagogik/MedCUL ; 15
- Related links:
-
http://www.evaluat.l... (free)
-
show more...
-
https://lup.lub.lu.s...
-
show less...
Abstract
Subject headings
Close
- Undersökningens uppläggning Enkäter skickades i maj 2005 till dem som tagit läkarexamen i Lund 2001 och 2002. Frågorna berör både medicinsk och allmän akademisk kompetens. En uppföljningsenkät gick samtidigt till dem som tagit examen 1997 och 1998 och ingått i en tidigare alumnundersökning. Avsikten med uppföljningen är att ge en bild av hur arbetsuppgifterna förändras i den tidiga delen av läkarkarriären. Svarsfrekvensen var hög i bägge undersökningarna. Resultat Den allmänna medicinska kompetensen är tillräcklig och ligger på samma nivå som i 2001 års undersökning. Tillfredsställelsen med utbildningen har ökat inom samtliga områden. Allra mest inom området IT. Utbildningen i "att ta upp anamnes" och "att bedöma somatisk status" har blivit bättre trots en redan tidigare hög nivå. Träningen i olika aspekter av kommunikation har förbättrats. Beslutsfattande och förmågan att samarbeta i team med andra personalgrupper tränas inte tillräckligt. Examinationerna bedöms svara bättre mot kraven i yrkeslivet jämfört med den tidigare undersökningen. Tillfredsställelsen med valet av läkaryrket är större, särskilt för de manliga läkarna. Handledning och de kliniska placeringarnas effektivitet ifrågasätts i de fria kommentarerna. Likaså kommenteras att alltför mycket sällan behövda specialkunskaper tas upp. Uppföljningsundersökningen visar att kraven på att kunna kommunicera och delta i förändringsarbete ökar mest. Slutsatser Läkarna har efterhand blivit nöjdare med utbildningen i förhållande till de krav som den tidiga fasen av yrkeslivet ställer. Teamarbete och träning tillsammans med andra personalgrupper är dock ett område som behöver utvecklas. Grunden är lagd genom de utbildningsavdelningar som redan finns. Kritik mot handledningen på klinikerna återkommer. De längre avdelningsplaceringarna i den nya uppläggningen av läkarutbildningen är tänkta att förbättra situationen i detta avseende. Det finns genusbaserade skillnader i tillfredsställelsen med yrkesvalet som bör undersökas vidare. Området kommunikation i bred bemärkelse har fått ökat utrymme men behöver utvecklas ytterligare. En koncentration på kärnkunskaper i den gemensamma delen av utbildningen framstår som angelägen. Alumnundersökningar bidrar till att öka kunskapen om vilka utbildningsmoment som behöver förstärkas och kan minska oron kring de moment där vi redan uppnår goda resultat.
Subject headings
- MEDICIN OCH HÄLSOVETENSKAP -- Klinisk medicin -- Reumatologi och inflammation (hsv//swe)
- MEDICAL AND HEALTH SCIENCES -- Clinical Medicine -- Rheumatology and Autoimmunity (hsv//eng)
Publication and Content Type
- rap (subject category)
- vet (subject category)
To the university's database