Sökning: FÖRF:(Henrik Nordvall) > (2015-2019) > Vad händer med vuxe...
Fältnamn | Indikatorer | Metadata |
---|---|---|
000 | 03489naa a2200313 4500 | |
001 | oai:DiVA.org:liu-129431 | |
003 | SwePub | |
008 | 160619s2016 | |||||||||||000 ||swe| | |
024 | 7 | a https://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-1294312 URI |
040 | a (SwePub)liu | |
041 | a sweb swe | |
042 | 9 SwePub | |
072 | 7 | a vet2 swepub-contenttype |
072 | 7 | a kap2 swepub-publicationtype |
100 | 1 | a Fejes, Andreas,d 1977-u Linköpings universitet,Pedagogik och vuxnas lärande,Utbildningsvetenskap4 aut0 (Swepub:liu)andfe74 |
245 | 1 0 | a Vad händer med vuxenutbildningens medborgerliga och demokratiska funktion i marknadiseringens tidevarv? |
264 | 1 | a Stockholm :b Folkuniversitetet,c 2016 |
338 | a electronic2 rdacarrier | |
520 | a Det mediala landskapet målar upp skolans kris med utgångspunkt i internationella mätningar som PISA-undersökningen (Skolverket, 2013). Mot bakgrund av denna kris finns det tre förhållandevis uppenbara skäl att fästa uppmärksamhet vid politikområdet vuxnas utbildning och lärande. För det första, oavsett vad man väljer att se som huvudskälen till skolans kris och de bristande kunskaperna hos många av de elever som idag lämnar ungdomsskolan, kommer det finnas behov av ytterligare möjligheter för lärande och utbildning för dessa personer i vuxen ålder. För det andra kan vi se att det svenska systemet för vuxnas lärande inte tycks ha präglats av samma direkta krissymptom som barn- och ungdomsskolan. Enligt PIAAC (SCB, 2013), en jämförande internationell undersökning som förenklat kan beskrivas som en PISA-motsvarighet inom vuxnas lärande, har Sverige en mycket stark ställning. En tredje observation är att om skolan länge varit ett av de hetaste politikområdena, präglat av en uppsjö konfliktytor, ändringsförlag och reformer, menar vi att folkbildningen (i mycket stor utsträckning) och vuxenutbildningen (i betydande utsträckning) präglats av konsensus och avsaknad av större politiska skiljelinjer.I ljuset av detta vill vi lyfta fram utvecklingstendenser inom vuxnas lärande de senaste decennierna, som utgångpunkt för reflektioner om framtiden. En avgränsning görs till politiken för folkbildning och den kommunala vuxenutbildning en. Mer konkret bygger analysen på läsning av ett antal propositioner och offentliga utredningar inom området fr.o.m. 1990, vilka relateras till aktuell forskning. Förutom att övergripande visa på infrastrukturförändringen inom området avser vi särskilt fokusera hur marknadiseringstendenser, som pekats ut som ett karaktäristiskt drag i svensk skolutveckling de senaste decennierna, varit skönjbara inom kommunal vuxenbildning och folkbildning. | |
650 | 7 | a SAMHÄLLSVETENSKAPx Utbildningsvetenskapx Pedagogik0 (SwePub)503012 hsv//swe |
650 | 7 | a SOCIAL SCIENCESx Educational Sciencesx Pedagogy0 (SwePub)503012 hsv//eng |
653 | a Vuxenutbildning | |
653 | a Folkbildning | |
653 | a Marknadisering | |
700 | 1 | a Nordvall, Henriku Linköpings universitet,Pedagogik och vuxnas lärande,Utbildningsvetenskap4 aut0 (Swepub:liu)henno02 |
710 | 2 | a Linköpings universitetb Pedagogik och vuxnas lärande4 org |
773 | 0 | t Folkbildningens framtidsfrågord Stockholm : Folkuniversitetetg , s. 19-31q <19-31z 9789197683791 |
856 | 4 | u https://liu.diva-portal.org/smash/get/diva2:939405/FULLTEXT01.pdfx primaryx Raw objecty fulltext:postprint |
856 | 4 8 | u https://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-129431 |
Kungliga biblioteket hanterar dina personuppgifter i enlighet med EU:s dataskyddsförordning (2018), GDPR. Läs mer om hur det funkar här.
Så här hanterar KB dina uppgifter vid användning av denna tjänst.